KONGLOMERATER I KRISTIANIAFELTET. 41 



Blokkenes anordning bekræfter den slutning, som rna 

 drages af deres form, nemlig at de ikke har været udsat for 

 nogen langvarig og intens rulling af bølgeslaget. Det er nemlig 

 yderst påfaldende, at meget store blokke ofte aldeles ikke, som 

 man skulde vente ligger paa skiktfladen med sin største flade, 

 men at de ofte synes at have fæstnet i det omgivende finere 

 grus i en aldeles tilfældig stilling, så at de ofte endog står på 

 kant, istedenfor at ligge på en flade. Dette sees f. ex. tydelig 

 af pl. V, efter fotografier fra sydenden af Nordre Sletter. 



Denne tilsyneladende fuldkommen tilfældige anordning af 

 endog meget store blokke, i forbindelse med de vexlende dimen- 

 sioner af blokkene i enkelte lag, såvelsom de overordentlig væl- 

 dige størrelseforhold af enkelte blokke (op til 40 m. 3 ), og deres 

 ofte ubetydelige afrunding og bergartens utydelige skiktning på 

 sådanne steder bragte mig til at begynde med til at tænke på 

 muligheden af, at her kunde foreligge et morænekonglomerat, 

 altså en levning fra en palæozoisk (eller mezozoisk) istid. Særlig 

 ligheden med de i litteraturen spredte figurer af de såkaldte 

 Talchirkonglomerater fra Indien 1 ) gjorde, at jeg meget nøie 

 overveiede denne mulighed for forklaring af rombeporfyrkon- 

 glomeratets dannelse. 



Jeg undersøgte derfor over en meget stor del af de ved for- 

 vitringen blottede fjeldknauser, overfladen af de i konglomeratet 

 indkittede blokke og løsnede også (om end i regelen med stor 

 vanskelighed, da de oftest sidder meget fast i sin matrix) et 

 større antal blokke for muligens at opdage skuringsstriber på 

 dem. Det lykkedes mig dog ikke i et eneste tilfælde at finde 

 sådanne, og jeg antager også med sikkerhed, at de ikke findes. 



Denne omstændighed at skuringsstriberne mangler eller ikke 

 kan påvises behøvede dog ikke ligesålidt som den tydelige skikt- 

 ning af bergarten i sin helhed at bevise, at her ikke foreligger 

 et morænekonglomerat. 



*) Se f. ex. Neumayer: „Jordens historia" udgivet af A. G. Nathorst, 

 B. II, P. 738, Stockholm 1894. 



