NOGLE UGRÆSPLANTERS INDVANDRING I NORGE. 137 



c. Byggetomter og oplagssteder for fyld i de større byer 

 dækkes gjerne af en rig og frodig ugræsvegetation. Under 

 1890-aarenes sterke byggevirksomhed har der i Kristiania 

 været god anledning til at iagttage den i stor maalestok 

 foretagne kjørsel af fyld og grus mellem byens forskjellige 

 dele. Store forsænkninger er opfyldte og betydelige arealer 

 indvundne til byggetomter. Ved siden af ordinære ugræs- 

 planter, mellem ituslagne mursten, flaskeskaar og hermetik- 

 boxe, danner ofte indvandrende arter som Matricaria dis- 

 coidea og Senecio viscosus tætte bevoksninger. 



d. Gad er og torve. Særlig i de mindre byer, hvor trafiken 

 ikke er for stor, vokser der ofte mellem brolægningsstenene 

 i gader og rendestene sjeldne ugræsplanter. 



e. Kirkegaarde. Mellem gravene faar vegetationen ofte ud- 

 vikle sig i fred, særlig i udkan terne af kirkegaardene. Der- 

 for vokser ugræssene her tæt og frodigt og sætter modent 

 frø, som siden kan tjene til deres videre spredning. Flere 

 indvandrende arter er fundne paa kirkegaarde. 



f. Græ spisene r i haver og parkanlæg tilsaaes ofte med uden- 

 landsk græsfrø, hvorfor de er rige paa sjeldne engukrud. 

 Karakteristisk for græsplæner er navnlig Thlaspi alpestre. 



g. Jern b an eskra a ninger bliver ofte kunstig tilsaaet; spe- 

 cielt i de første aar tindes derfor mange fremmede ugræs- 

 planter voksende her. Blandt arter, som ofte tindes paa 

 disse steder, kan nævnes Anthémis tinctoria og Berteroa 

 incana. 



h. Kunstig eng, særlig kløver- og thimoteieng, er ofte rig 

 paa fremmede engugræsplanter, saavel fleraarige som en- 

 aarige arter. Bevoksningen er her tæt; ikke alle arter kan 

 derfor her holde sig. 



i. Ågre. I tidligere tider, da udenlandsk korn i større üd- 

 strækning end nu anvendtes til udsæd, var agrene ofte rige 

 paa fremmede ugræs. Af de nedenfor behandlede arter er 

 Chrysanthemum segetum et typisk agerukrud. 



