NOGLE UGRÆSPLANTERS I ND VANDRING I NORGE. 153 



Flakstad præstegaard i Lofoten (68° 6—8' N. B.), hidtil dens 

 nordligste kjendte voksested i Norge (94 b). 



Man faar det bedste indtryk af, i hvor høi grad denne 

 ugræsplante nu har taget overhaand, naar man horer, at dens 

 tro ifolge beretning fra Kristiania frokontrolstation fortiden ei- 

 den slemmeste forurensning i engfrøet. 1 ) 



Barbarea vulgaris er i Norge et udpræget engugræs. I 

 de fleste tilfælde, hvor voksestedets beskaffenhed er anført, findes 

 den paa kunstig græsbund, i enge og ved to af sine nordligste 

 voksesteder i haver. Det maa saaledes antages, at dens ind- 

 vandring til Norge hovedsagelig har fundet sted med græsfrø. 

 Ifølge Lyttkens findes dens frø ofte i amerikansk rødkløverfrø. 2 ) 

 Sjeldnere opgives den at forekomme i ågre og agerrener, ved 

 veie og grøfter. I et enkelt tilfælde er den funden paa jernbane- 

 tomter (84 a). 



Det vil sees af den ovenfor givne fremstilling af gangen i 

 artens udbredelseshistorie, at, den oftere samtidigt optræder i 

 forskjellige egne. Naar der tåges hensyn til den omstændighed, 

 at dens spredning væsentlig sker med græsfrø, finder dette 

 karakteristiske træk let sin forklaring. 



Hvad der gjør Barbarea vulgaris saa besværlig som ugræs- 

 plante, er først og fremst dens dybtgaaende rødder. Dersom 

 man ikke vælger det rette tidspunkt for lugningen, nemlig naar 

 de første blomster er afblomstrede, gaar den let af i rodhalsen 

 og vokser op paany. Dette er først iagttaget af Th. Koller. 3 ) 



Frøene, der ifølge Korsmo har let for at spire, 3 ) udvikles ofte 

 i betydelig mængde. Paa et exemplar i Universitetets herbarium, 

 taget ved Kongsberg af W. Boeck, findes 186 skulper; lavt 

 anslaaet kan skulpernes gjennemsnitlige antal frø sættes til 10, 

 hvorved man faar et samlet antal af 1860 frø. Oftest er dog 

 frømængden mindre. 



1 ) E. Korsmo, Ugræs, p. 111. 



2 ) Aug. Lyttkens, Sv. ogräs, p. 58. 



3 ) E. Korsmo, Ugræs, p. 111 og 19 note. 



