162 JENS HOLMBOE. 



brev 1820 som voksende ved denne by (17 — 20); hvad bestem- 

 melsens rigtighed angaar, ud taler han udtrykkelig, at han kun 

 medtager de planter, som han bestemt kjender. Ved begge 

 disse byer er arten gjentagne gange senere paatruffen, saaledes 

 af M. Bl ytt (uden aarstal, rimeligvis i 1826), (26, 90 b) ; nu ei- 

 den ganske almindelig omkring den førstnævnte by (99 a). 



1 hvilket aar Senecio viscosus førstegang fandtes ved Kri- 

 stiania, vides ikke. M. Blytt fandt den først paa Slotsbakken 

 „dengang, da slottet blev bygget" (23 — -48); denne tidsbestemmelse 

 er imidlertid temmelig ubestemt; thi slottets bygningstid strækker 

 sig over hele perioden 1823 — 1848. r | Den opføres i 1844 for- 

 uden for Slotsbakken tillige for 3 andre steder ved byen, hvor 

 den betegnes som „minus vulgaris" (44). To aar senere siges 

 den her at forekomme „sporadisk"; et par nye voksesteder op- 

 regnes (46). Før 1862 voksede den desuden paa nok et kjendt 

 voksested ved byen (Før 62). Allerede i 1870 var den imidlertid 

 almindelig ved Kristiania (70 a) ; fra nu af anføres ikke nye 

 voksesteder i byens omegn i literaturen. Senere har den spredt 

 sig betydeligt heromkring, udover til Asker (74), Sandviken og 

 Bærum (86 b, 95 b), Røken (96), Maridalen (99 b) og findes over- 

 alt i byens nærmeste omegn, hvor den er en af de almindeligste 

 ugræsplanter (A. Blytt, 97 a). 



Sandsynligvis i 1842 er den fund en paa Kirkøen, en af 

 Hvaløerne, af Printz (42, 74) ; aaret findes ikke oplyst ; men det 

 har rimeligvis været dette aar, da disse øer besøgtes af Printz 

 paa en stipendiereise. 



I 1874 omtaltes den som voksende ved Kronviken paa Land 

 ved Randsfjordens nordende (74). Senere er den funden flere- 

 steds i de østenfjeldske indlandsdistrikter; saaledes omtales den 

 1884 fra Stange paa Hedemarken (84), og i det følgende aar 

 iagttoges den for første gang paa Ringerike, nemlig i gaderne 



l ) Yngvar Nielsen, Reisehaandbog over Norge, 9 opl., p. 9. 



