174 JENS HOLMBOE. 



I begyndeisen af 1890-aarene omtales den ogsaa for tre af 

 naboby erne, Mandal, Vestre Moland kirke ved Lillesand samt 

 Grimstad (92). 



I 1870 nævnes den blandt ballastplanter fra Kristians- 

 sund (70 b). 



I 1874 blev Cerastium arvense funden i Øier i Gudbrands- 

 dalens nedre del (74 a), og to aar senere anføres den for nabo- 

 præstegjældet Faaberg (76). I Furnæs nær Hamar blev den 

 funden i 1881, og i 1884 nævnes den desuden for Sagatun i 

 omegnen af samme by (84). 



I 1876 omtales den som voksende i Jevnaker (76), og i 

 1883 blev den funden i Vestre Slidre i Valders (83). 



Desuden anføres den i 1876 for Kongsberg (76), hvor den 

 i 1890 voksede paa en eng ved Skavangerskogen (90). 



I 1882 blev den funden i nærheden af Moss (82 c, 86 a), 

 hvor den ogsaa er bemærket omkring 1894 (94 b), i 1886 an- 

 føres den desuden for Traramoen og Glemminge ved Fredriks- 

 stad, ved hvilken by den ogsaa er iagttaget i 1889 (86 a, 89 b). 



I 1882 blev den funden ved Follum nær Hønefos; herom- 

 kring har den senere spredt sig sterkt og er nu almindelig. Af 

 voksesteder kan nævnes Frog i Norderhov, hvor den blev fun- 

 den 1897 (82 d, 97 b). 



I 1886 omtales den fra Kongsvinger, hvor den ikke senere 

 vides at være funden (86 a) . 



Den omtales i 1889 for Trondhjem, hvor den først havde 

 vist sig i de „senere aar"; nærmere findes ikke tiden angivet. 

 Trondhjem (63° 26' N. B.) er det nordligste sted, hvor den hid- 

 til er funden (89 a). 



I begyndeisen af 1890-aarene angives den for Tjømø, Lar- 

 vik og Brevik paa Kristianiafjordens vestside (92). I denne 

 trakt er den senere ogsaa funden ved Sandefjord (95 b). 



Endelig er den i 1894 anført for Stavanger, dens vestligste 

 voksested i Norge (94 a). 



I 1900 fandtes den i mængde i omegnen af Skien (00). 



