NOGLE ARKTISKE RANUNKLERS MORFOLOGI OG ANATOMI. 353 



Bladets bygning. 



Den anatomiske bygning af de arktiske planters blade er 

 tidligere behandlet af et par forfattere. Bonnier 1 ) har anstillet 

 sammenlignende undersøgelser over bygningen af de selvsamme 

 plantearter fra Alpeegnene og de arktiske egne. Han har for 

 bladenes vedkommende opstillet følgende resultat: Hos de ark- 

 tiske planter har bladene en mindre differentieret bygning. 

 Palissadevævet er ikke saa sterkt udpræget, dels paa grund af, at 

 det har færre lag celler, og dels fordi den enkelte celles høide 

 er liden i forhold til bredden. Baade palissadevævet og svamp- 

 vævet er mere lakunøst byggede; epidermiscellerne er større, og 

 cuticula er mindre udviklet. — Börgesen 2 ) fremhæver blandt 

 karakteristiske træk ved de arktiske planters bladbygning, at 

 huden er tynd og glat. Han fandt i almindelighed flere spalt- 

 aabninger paa oversiden end paa undersiden, og oftest laa disse 

 i nivåa med hudcellerne eller ragede noget frem over dem. 

 Hvad størrelse og form af hudcellerne angaar, var det vanske- 

 ligt at opstille nogen bestemt regel; men det syntes dog, som 

 om cellerne oftest var bølgede hos blade med tynd hud og 

 mangekantede hos dem med tyk hud. Undersidens celler var 

 hyppigst sterkere bølgede og større end oversidens, dog fandtes 

 der undtagelser herfra. 



Svampvævet og palissadevævet er endvidere efter Börgesen 

 lakunøst byggede, der er faa lag palissadeceller, og disse er 

 korte og tykke, hvorfor det samlede væv er lidet udpræget. 



1 ) G. Bonnier: Les plantes arctiques comparées aux mêmes espèces des 

 Alpes et des Pyrénées. (Rev. gén. d. bot. Paris 1894; Pag. 505). 



2 ) F. Börcesen: Bidrag til kundskaben om arktiske planters bladbyg- 

 ning. (Bot. tidsskr. 19, Köbenhavn 1895, pag. 219. 



Nyt Mag. f. Natiirvid. XXXVIII, IV. 23 



