192 ALF DANNEVIG. 



Jeg antar aarsaken til farvefomndringen væsenllig maa ligge 

 i ernæringsforholdene. 



At lysforholdene skulde spille nogen større rolle, tror jeg 

 ikke, da opdrætningsbassinet er meget dypt, ca. 6 m., og aquariet 

 ligger midt inde i utklækningshalien. 



Temperaturen kan om sommeren bli litt høi, men hele vaaren 

 foregaar der ustanselig vandfornyelse, saa da er den normal. 



Den farveforandring jeg iagttok her var svært lik ørretens 

 almindelige gytedragt, som den begynder at anlægge sidst i 

 august. At det ikke var det samme fænomen, fremgaar av at 

 farveforandringen begyndte allerede om vaaren, og at den var 

 ens for alle eksemplarer, enten de skulde gyte kommende høst 

 eller ei. To hunfiske og 1 han skulde ha gytt; disse hadde for- 

 øvrig nogen eiendommelige lyse ringe rundt de store sorte pletter 

 — i likhet med hvad man ofte finder hos gytefærdige individer 

 av Pleuronectes platessa (her rundt de røde pletter). 



1 oktober maaned har jeg iagttat anlægget av ørretens gyte- 

 dragt paa fisk fanget i sjøen, like ut for en bæk der falder ut i 

 Flodevigen. 



Den har staat der og ventet paa flommen for at kunne 

 komme op bækken til gyteplassen. Der har den altsaa antat 

 gytedragten ulen at være ulsat for det ferske vands indflydelse — 

 dette kan da ikke spille nogen rolle ved anlægget av bryllups- 

 klædningen. 



Som nævnt var farveforandringen i opdrætningsbassinet meget 

 lik den naturlige gytedragt, og dei er flere ting som tyder paa 

 at aarsaken kan være den samme. I naturen er ørreten blank 

 td ut i august, da den begynder at gaa paa elven. Samtidig 

 er den meget fed, og næringen gaar fia sild og gobiider over 

 til insekter og lignende, naar den kommer i fersk vand. 



For den opdrættede ørret maatte man ogsaa tænke paa 

 krustace og insektføde som den nærmestliggende aarsak. Som 

 tidligere antydet kunde farveforandringen ikke her skyldes gen. 

 org. utvikling. 



