218 JOH. DYRING. 



bestod av planter fra Sogndal. Fra denne samler stammer ogsaa 

 de urigtige eller ialfald høist tvilsomme opgaver i N. Fl. om 

 forekomsten av Polystichum rigidum D. C. og Orchis morio L. 

 i Sogndal. — I de senere tider har egnen været besøkt — omend 

 ganske flygtig — av amanuensis Fridtz, fiskeriinspektør Land- 

 mark og fhv. skolebestyrer Traaen, fra hvem der i A. Bl. s 

 publikationer og tildels i S. Almquists rhodologiske avhandlinger 

 forehgger nogen faa opgaver. ^ Likesaa findes der et par oplys- 

 ninger i 0. A. Hoffstad. Stavanger amts flora [Stavanger 

 museums aarsberetning 1891 og 94]. Prof. dr. Sv. Murbeck, 

 som i 1884 bereiste Norges sydlige og sydvestlige kyst, var ikke 

 i Sogndal. I sin reiseberetning [Bot. Not. 1885] oplyser han 

 „at den ödsliga, uteslutande av eruptiver bygda kuststräckan 

 mellan Plekkefjord och Egersund lemnades helt å sido". 



Da Sogndalselvens omraade saaledes maatte ansees for et 

 i floristisk henseende omtrent aldeles ukjendt distrikt — et av 

 de aller mindst undersøkte i det sydlige Norge — androg jeg i 

 1912 og 13 om understøttelse av det til videnskabelige reiser i 

 Norge bevilgede beløp til botaniske undersøkelser i denne egn, 

 hvilket begge aar blev mig tilstaat ved Kgl. resol. At egnens 

 vegetation nødvendigvis vilde vise sig at være meget fattig, var 

 selvfølgelig noget jeg paa forhaand maatte være forberedt paa. 



Sogndalselven er et av de større og mere vandrike vas- 

 drag i Dalene. Den egentlige elv er vistnok ganske kort, knapt 

 4 km., men den har et ret betydehg vanddistrikt [ca. 285 km^ 

 hvorav 170 km^ i Sogndals herred] og mottar mange tilløp, som 

 danner avløpet for en række større og mindre sjøer, hvorav dog 

 enkelte tildels falder utenfor herredets grænser i Heskestad og 

 Helleland. 



^ Disse opgaver er velvillig supplert ved senere meddelelser. 



