220 JOH. DYRING. 



av et voldsomt skybrud. Man kunde dengang ro rundt kirken, 

 og flere steder -stod våndet næsten niandshøit i husene; store 

 blokke førtes avsted av den voldsomme strøm, og mange steder 

 blev jernbanelegemet mere eller mindre ødelagt. 



Litt vestenfor Sogndalselvens munding falder en bæk ut i 

 Rægefjord. Ogsaa i den mot ø, beliggende Jøssingfjord strømmer 

 flere smaaelve. 



Den faste f j eld grund ^ bestaar i Sogndalselvens omraade 

 væsentlig av et smalt, høist 2 — 3 km, bredt felt i midten med 

 hovedretning n. — s. og bestaaende av norit og monzonit — med 

 h. o. h. optrædende flak og ganger av ilmenitnorit — samt av 

 svære masser av labradorsten paa begge sider. 



Labrador stenen, som altsaa forekommer i to felter, 

 paa øst- og vestsiden av den egentlige dal, forvitrer her som 

 andensteds meget vanskelig og taarner sig op i en uendelighet 

 av oftest ganske nakne, graalige smaafjeld og knauser med skarpt 

 skaarne profiler og stundom bedækket av vældige klippeblokke, 

 ofte i høist paafaldende situationer. ^ Hvor der i det hele findes 

 et dække av forvitringsjord, er dette altid ganske tyndt og ved 

 sin fattigdom paa fosforsyre og kalisalte lite skikket for et rikere 

 planteliv. Hele dette store strøk er derfor meget tyndt bebygget 

 og optages — hvor det ikke er ganske nakent — for det meste 

 av spredt krat og fugtige lyngheier av en graabrun farvetone, 

 som yder et tarvelig beite, men hvor dog kreaturene ofte blir 

 benskjøre formedelst plantenes fattigdom paa mineralske nærings- 

 stoffe [„haarde" beiter]. Heller ikke i de i regelen smaa og 



^ Dr. Reusch. Et besøg i titanjerngruberne ved Sogndal [Geol. 

 Foreningen i Stockholm. Forhandl. 1878]. — Dr. C. F. Kolderup. 

 Die labradorfelse des westlichen Norwegens. I Das labra- 

 dorfel sgebiet bei Ekersund und Soggendal [Bergens museums 

 aarbok 1896]. — H. Aarstad. Jordbunden i Sogndal og Hæske- 

 stad [Selsk. f. Norges vels jordbundsbeskr. nr. 1. 1910]. 



^ En og anden av disse hører til de saakaldte rokkestene. 



