HUDSANSEORGANENE HOS SFINAX NIGER, BOiNAPARTE 325 



Sidelinjen har det mindste hulruni og er i det hele den 

 enklest utstyrte av alle kanalene. Paa fig. 8 som er et tversnit 

 niellem to nerveintrædelser; ser man kanalen næsten helt nt- 

 klædt av et tolaget epitel, med intercellularrum i det indre celle- 

 lag, og det ytre forsynet med kutikula. Dette epitel støter like 

 op til sanseløken. Her mangler saaledes baade epitellister og 

 karfolder. Sanseløken er betydelig smalere end i de andre ka- 

 naler, men indeholder de samme celleelementer: høie cylinder- 

 formete støtteceller og kortere haarbærende sanseceller, og man 

 har saaledes ogsaa her en kontinuerlig sanselist. Støttecellene 

 er trukket ut i lange kølleformige tapper, som springer frem i 

 hulrummet og her efter hvert flyter sammen til en cupulalignende 

 dannelse. 



Paa et tversnit i regionen med en nerveindtrædelse ser man 

 paa begge sider av sanselisten indskudt et parti med lignende 

 celleelementer, som i epitellistene i hodets sanselinjer. Man gjen- 

 finner de store, klare celler langs basalmembranen og utenfor 

 disse et lavt cylinderepitel, hvortil der ofte klæber sekrettraader, 

 disse cyluiderceller er dog aldrig saa høie og traadformete, som 

 de tilsvarende celler i hodets kanaler. 



Paa snit av den distale rendeformige del av sidelinjen, finner 

 man en ganske smal sanseløk i den grunde hudindbugtning, og 

 ingen differentiation av epitelet omkring. 



Sammenligner man denne fremstilling med de tidligere be- 

 skrivelser vil man straks se endel uovensstemmelser. 



Med Leydigs stemmer den overens med hensyn til den gro- 

 vere morfologi og den kontinuerlige „Nervenknopf" i hodets sanse- 

 linjer, derimot ikke med hans angivelserom adskilte sanseorganer 

 i sidelinjen. Efter den morfologiske utformning av sanselinjen 



