HUDSANSEORGANENE HOS SPINAX NIGER, BONAPARTE 327 



Ingen av disse forfattere gir nogen beskrivelse av de enkelte 

 cellers specielle utformning. 



I Schneiders histologi' — hvor fiskene desværre ikke be- 

 handles, — vil man derimot finne en utførlig beskrivelse av 

 salamanderlarvens hudsanseorganer og der ogsaa av deres sanse- 

 celler. Schneider beskriver dem som pæreformige celler med 

 sansestav. Denne sanseslav har, siger han, „die Gestalt eines 

 schlanken Conus, der basal geschwellt ist und sich hier 

 intensivt schwärzt. Gut gelungene Differenzierung zeigt in 

 geringer Höhe über dem Zellende einen breiten schwärzbaren 

 Ring, welche dem Stabe anliegt; seine Bedeutung ist unbe- 

 kannt". 



Da Schneider her utrykkelig nævner, at han har farvet 

 med jernhæmatoxylin, gaar jeg ut fra, at denne struktur i sala- 

 manderlarvens sanseceller svarer til den plate eller ring, jeg har 

 omtalt hos Spinax, hvortil sansehaaret sat fæstet og som ogsaa 

 blev paafaldende mørkfarvet av jernhæmatoxylin. 



Kolmer (21) omtaler ogsaa noget lignende under beskrivel- 

 sen av „die Hautsinnesknospen des Axolotl": Han siger her 

 blandt andet: „Es tragen alle Sinneszellen kleine Kappen." Og 

 videre: „auf dieser Kappe, die durch Kittleisten mit den Stütz- 

 zellenköpfen wie in einer membrana reticularis verbunden ist, 

 steht der Sinnesstift, ein feiner Faden etc." 



Kolmer synes saaledes hos AxoloHen at ha funnet en plate, 

 mens Schneider hos salamanderlarvene nævner en ring og øien- 

 synlig mener, at det beror paa en heldig differentiation, om man 

 faar frem en tydelig ring eller ikke. 



Nu kommer hertil naturligvis ogsaa det, at et perifert tangen- 

 tialsnit gjennem en sansecelle vil gi billedet av en plate, og kun 

 tilstrækkelig tynde mediane snit viser de to adskilte snit gjennem 

 en ring. 



^ K. C. Schneider: Lehrbuch der vergleichende Histologi der Tiere. 

 Jena 1902. 



