﻿34 
  Robert 
  Collett. 
  

  

  (18 
  — 
  20"^); 
  ved 
  Colonien 
  ved 
  Maamoen 
  saa 
  jeg 
  Stubben 
  af 
  en 
  

   Birk, 
  fældet 
  i 
  1879, 
  hvis 
  Diameter 
  var 
  omtr. 
  450™™. 
  Hvor 
  der 
  

   findes 
  grovere 
  og 
  yngre 
  Træer 
  om 
  hinanden, 
  synes 
  de 
  at 
  fore- 
  

   trække 
  de 
  sidste; 
  den 
  almindelige 
  Tykkelse 
  af 
  de 
  gjenstaaende 
  

   Stubber 
  eller 
  de 
  angrebne 
  Træer 
  er 
  omtr. 
  200"^™, 
  eller 
  maask« 
  

   lidt 
  derunder. 
  

  

  Næring. 
  Bæverens 
  Hovednæring 
  synes 
  at 
  være 
  den 
  friske 
  

   Bark 
  af 
  Løvtræer 
  med 
  tilhørende 
  Sevje. 
  Især 
  foretrækkes 
  Bar- 
  

   ken 
  af 
  de 
  fine 
  Kviste; 
  de 
  alleryderste 
  Smaakviste 
  fortæres 
  helt 
  

   tilligemed 
  Bladene, 
  men 
  allerede 
  fingertykke 
  Kviste 
  blive 
  afskræl- 
  

   lede. 
  Den 
  grove 
  Bark 
  paa 
  Stammerne 
  selv 
  bliver 
  derimod 
  i 
  Al- 
  

   mindelighed 
  urørt. 
  Ved 
  ethvert 
  fældet 
  Træ 
  findes 
  et 
  større 
  eller 
  

   mindre 
  Antal 
  af 
  saadanne 
  afskallede 
  Smaakviste 
  eller 
  Grene, 
  der 
  

   ikke 
  ere 
  blevne 
  videre 
  benyttede. 
  

  

  De 
  Yeje, 
  som 
  Bæveren 
  efterhaanden 
  danner 
  sig 
  i 
  Græstørven 
  

   under 
  sine 
  daglige 
  Proviant- 
  Vandringer 
  ind 
  over 
  Land 
  fra 
  Elve- 
  

   kanten, 
  benyttes 
  selvfølgelig 
  ogsaa 
  som 
  Transportveje 
  for 
  Bygge- 
  

   materialet, 
  og 
  blive 
  ved 
  den 
  stadige 
  Brug 
  saa 
  dybe 
  og 
  nedtraadte, 
  

   at 
  de, 
  ialfald 
  i 
  det 
  sidste 
  Stykke, 
  hvor 
  Bredden 
  [gaar 
  stejlt 
  ned 
  

   mod 
  Stranden, 
  blive 
  stærkt 
  udhulede, 
  og 
  kunne 
  ligge 
  indtil 
  2 
  Fod 
  

   dybt 
  under 
  den 
  overgivende 
  Mark. 
  (Se 
  Planchen). 
  

  

  Om 
  Vinteren 
  synes 
  Bæverens 
  Føde 
  at 
  beståa 
  af 
  en 
  Del 
  unge 
  

   Kviste 
  med 
  paasiddende 
  Bark, 
  som 
  aflejres 
  eller 
  fastsættes 
  i 
  Elve- 
  

   bunden 
  udenfor 
  Hytten. 
  Derimod 
  bliver 
  aldrig 
  Bark 
  afgnavet 
  og 
  

   opsamlet 
  til 
  Vinterforsyning 
  ; 
  sandsynligvis 
  vilde 
  den 
  i 
  tør 
  Til- 
  

   stand 
  være 
  utjenlig 
  til 
  Føde 
  for 
  dem. 
  

  

  Dette 
  Vinterforraad 
  af 
  Kviste 
  og 
  unge 
  Grene 
  sænkes 
  saa 
  

   dybt 
  under 
  Våndet, 
  at 
  det 
  ikke 
  fryser 
  fast 
  til 
  Isen, 
  men 
  altid 
  kan 
  

   være 
  tilgjængeligt. 
  

  

  Træernes 
  Fældning 
  og 
  Benyttelse. 
  Træerne 
  fældes 
  paa 
  den 
  

   Maade, 
  at 
  Bæveren 
  stiller 
  sig 
  ved 
  Roden 
  halvt 
  oprejst 
  paa 
  Bag- 
  

   fødderne, 
  og 
  gjennemgnaver 
  nu 
  Stammen 
  å^a 
  alle 
  Sider, 
  indtil 
  der 
  

   gjenstaar 
  en 
  smal 
  Stilk, 
  der 
  tilsidst 
  ved 
  Træets 
  egen 
  Tyngde 
  af 
  

   brydes, 
  og 
  Træet 
  ligger 
  fældet. 
  Det 
  af 
  Stammen 
  udgnavne 
  Felt 
  

   har 
  en 
  Højde 
  af 
  i 
  det 
  hele 
  omtr. 
  BOO'"™; 
  under 
  Gnavningen 
  hol- 
  

   der 
  Bæveren 
  sit 
  Hoved 
  bøjet 
  til 
  Siden, 
  saaledes 
  at 
  Mærkerne 
  efter 
  

   Gnavene 
  staa 
  vandret 
  paa 
  Træstubben. 
  Alt 
  eftersom 
  Bæveren 
  

   kommer 
  ind 
  mod 
  Midten, 
  faar 
  Stammen 
  og 
  Stubben 
  mere 
  og 
  mere 
  

   Form 
  af 
  2 
  mod 
  hinanden 
  vendte 
  Blyantspidser 
  ; 
  Midtstilken 
  faar 
  

  

  