﻿Bæverens 
  Udbredelse 
  i 
  Norge. 
  35 
  

  

  imidlertid 
  sjelden 
  sin 
  Plads 
  netop 
  i 
  Midten, 
  men 
  gjerne 
  noget 
  

   henimod 
  den 
  ene 
  Side. 
  Den 
  Højde, 
  hvori 
  Træet 
  afguaves, 
  vil 
  

   i 
  Almindelighed 
  være 
  omtr. 
  V^^ 
  Meter; 
  kan 
  Bæveren 
  have 
  Støtte 
  

   paa 
  en 
  nærstaaende 
  Stubbe 
  eller 
  anden 
  Gjenstand, 
  kan 
  den 
  gjen- 
  

   staaende 
  Stubbe 
  have 
  en 
  Højde 
  af 
  indtil 
  1 
  Meter. 
  Enkelte 
  saa- 
  

   danne 
  høje 
  Stubber 
  saa 
  jeg 
  ved 
  Colonien 
  ved 
  vestre 
  Vimme 
  i 
  

   Aamli, 
  men 
  aldrig 
  nogetsteds 
  saaes 
  over 
  meterhøje 
  Stubber. 
  

  

  Blot 
  friske 
  Træer 
  angribes. 
  I 
  Colonien 
  ovenfor 
  Sigridnæs 
  

   (Troldnæs) 
  vare 
  i 
  den 
  af 
  Bæverne 
  angrebne 
  Aspeskov 
  mellem 
  de 
  

   fældte 
  Træer 
  adskillige 
  mer 
  eller 
  mindre 
  dybt 
  angrebne 
  Træer 
  

   blevne 
  staaende, 
  idet 
  Bæverne 
  havde 
  forladt 
  dem, 
  inden 
  de 
  vare 
  

   blevne 
  færdige. 
  Det 
  var 
  et 
  ganske 
  ejendommeligt 
  Syn 
  at 
  se 
  disse 
  

   endnu 
  ganske 
  levende 
  Træer 
  med 
  friske, 
  gabende 
  Saar 
  ved 
  Roden, 
  

   nogle 
  halvt 
  gjennemgnavede, 
  andre 
  med 
  Gnavningen 
  blot 
  paabe- 
  

   gyndt. 
  Grunden 
  til, 
  at 
  Arbejdet 
  med 
  disse^Træers 
  Fældning 
  var 
  

   bleven 
  afbrudt, 
  er 
  ikke 
  let 
  at 
  paavise, 
  da 
  de 
  ikke 
  viste 
  sig 
  at 
  

   være 
  mindre 
  friske^^i 
  sit 
  Indre, 
  end 
  de 
  allerede 
  fældede. 
  

  

  Fliserne 
  efter 
  Fældningen 
  ophobe 
  sig 
  i 
  Mængde 
  ved 
  Roden, 
  

   og 
  benyttes 
  ikke 
  af 
  Bæveren. 
  Den 
  Kraft, 
  hvormed 
  en 
  saadan 
  

   fuldkommen 
  frisk 
  Træstamme 
  gjennemgnaves, 
  er 
  aldeles 
  mærkelig; 
  

   Gnav-Furerne 
  i 
  Fliserne 
  (eller 
  i 
  den 
  gjenstaaende^Stubbe) 
  ere 
  saa 
  

   glatte, 
  som 
  om 
  de 
  vare 
  gjorte 
  med 
  en 
  Træskjærers 
  mest 
  iin- 
  

   slebne 
  Mejsel. 
  Disse 
  Furer, 
  der 
  altid 
  ere 
  parvise 
  (efter 
  de 
  2 
  For- 
  

   tænder), 
  have 
  en 
  Bredde 
  af 
  omtr. 
  7"^™. 
  Fældningen 
  af 
  et 
  Træ 
  af 
  

   Middelstørrelse 
  kan 
  derfor 
  neppe 
  medtage 
  lang 
  Tid, 
  maaske 
  neppe 
  

   et 
  Qvarter. 
  

  

  Hvis 
  Træerne 
  ikke 
  have 
  altfor 
  store 
  Dimensioner 
  (saaledes 
  som 
  

   f. 
  Ex. 
  i 
  Aspeskoven 
  ved 
  Troldnæs), 
  men 
  ere 
  unge 
  eller 
  af 
  Mid- 
  

   delstørrelse, 
  anvendes 
  næsten 
  det 
  hele 
  Træ, 
  dels 
  til 
  Føde, 
  dels 
  til 
  

   Bygningsmaterialier. 
  Stammen 
  og 
  Grenene 
  afskjæres 
  i 
  Stykker, 
  

   der 
  ikke 
  ere 
  større, 
  end 
  at 
  de 
  lade 
  sig 
  nogenlunde 
  let 
  slæbe 
  ned 
  

   til 
  Yandkanten. 
  Paa 
  en 
  Del 
  Grene 
  eller 
  Kviste 
  afgnaves 
  Bar- 
  

   ken 
  strax 
  og 
  fortæres 
  paa 
  Stedet; 
  de 
  andre 
  benyttes 
  til 
  Hyttens 
  

   TJdbedring 
  eller 
  til 
  Yinterforraad. 
  

  

  Hytternes 
  Bygning. 
  Da 
  Hytterne 
  e.re 
  i 
  Regelen 
  anlagte, 
  

   hvor 
  Elven 
  gaar 
  i 
  nogen, 
  om 
  end 
  aldrig 
  stærk 
  Strøm, 
  kan 
  Strøm- 
  

   men 
  i 
  de 
  fleste 
  Tilfælde 
  benyttes 
  som 
  Transportmiddel, 
  og 
  det 
  

   meste 
  Materiale 
  til 
  Hytterne 
  tilvirkes 
  derfor 
  ovenfor 
  disse. 
  Bæ- 
  

   reren 
  overlader 
  i 
  disse 
  Tilfælde 
  Strømmen 
  at 
  fremføre 
  Tømmeret, 
  

  

  