﻿38 
  Robert 
  Collett. 
  

  

  Mange 
  af 
  Grenene 
  ere 
  helt 
  afbarkede, 
  men 
  de 
  fleste 
  have 
  

   dog 
  Barken 
  vedsiddende. 
  

  

  Grenene 
  lægges 
  temmelig 
  uregelmæssigt, 
  men 
  dog 
  paa 
  en 
  

   Maade 
  kiyäsvis 
  mod 
  hinanden, 
  og 
  Mellemrummet 
  fyldes 
  med 
  Jord. 
  

   Paa 
  Hyttens 
  Tag 
  lægges 
  de 
  mindre 
  Kviste, 
  samt 
  hist 
  og 
  her 
  en- 
  

   kelte 
  flade 
  Stene; 
  dog 
  have 
  disse 
  idethele 
  været 
  faa 
  paa 
  de 
  af 
  

   mig 
  undersøgte 
  Bæverhytter, 
  og 
  blot 
  paa 
  en 
  af 
  dem 
  (den 
  største 
  

   paa 
  Aaslandsøen) 
  vare 
  nogle 
  af 
  dem 
  af 
  Størrelse 
  omtrent 
  som 
  en 
  

   almindelig 
  Octavbog. 
  Disse 
  Stene 
  hentes 
  sandsynligvis 
  fra 
  Elve- 
  

   bredden 
  i 
  Hyttens 
  Nærhed, 
  og 
  slæbes 
  derfra 
  op 
  paa 
  Taget, 
  da 
  det 
  

   neppe 
  kan 
  antages, 
  at 
  Bæverne 
  formåa 
  at 
  transportere 
  saavidt 
  

   store 
  Stene 
  synderlig 
  langt 
  gjennem 
  Våndet. 
  

  

  Mellem 
  Jorden 
  findes 
  gjerne 
  en 
  og 
  anden 
  Græstue, 
  og 
  paa 
  

   Hyttens 
  oversøiske 
  Del 
  kan 
  derfor 
  Græsset 
  vedblive 
  at 
  voxe 
  gan- 
  

   ske 
  frodigt 
  mellem 
  Grenene 
  og 
  Kvistene. 
  

  

  Naar 
  Hytten 
  er 
  færdig, 
  har 
  den 
  en 
  saa 
  fast 
  Bygning, 
  at 
  det 
  

   er 
  forbundet 
  med 
  Besvær 
  at 
  faa 
  en 
  fremstikkende 
  Gren 
  bortryk- 
  

   ket 
  fra 
  sit 
  Leje, 
  og 
  der 
  ndkræves 
  særdeles 
  lang 
  Tid 
  og 
  Arbejde 
  

   til 
  at 
  gjennemgrave 
  Taget, 
  naar 
  man 
  vil 
  undersøge 
  Gangen 
  eller 
  

   Hulens 
  Indre. 
  Yæggene 
  have 
  i 
  Regelen 
  en 
  Tykkelse 
  af 
  omtrent 
  

  

  400mni, 
  

  

  Hyttens 
  Indre. 
  Da 
  jeg 
  ikke 
  har 
  havt 
  Lejlighed 
  til 
  at 
  ud- 
  

   grave 
  nogen 
  af 
  de 
  af 
  mig 
  undersøgte 
  Bæverhytter, 
  har 
  jeg 
  ingen 
  

   personlig 
  Erfaring 
  om 
  deres 
  indre 
  Bygning. 
  Forstassistent 
  Fera- 
  

   gen, 
  som 
  i 
  1866 
  undersøgte 
  de 
  3 
  Hytter 
  paa 
  Aaslandsøen 
  og 
  paa 
  

   Mariøen 
  i 
  Aamli, 
  meddeler^), 
  at 
  den 
  ene 
  afHytterne 
  paa 
  Aaslands- 
  

   øen 
  kunde 
  kaldes 
  dobbelt, 
  idet 
  den 
  var 
  forsynet 
  med 
  en 
  langsløbende 
  

   Midtvæg, 
  der 
  saaledes 
  delte 
  Hytten 
  i 
  2 
  parallele 
  Gange. 
  Denne 
  

   Skillevæg 
  var 
  bygget 
  af 
  Smaakviste 
  og 
  Jord, 
  og 
  havde 
  en 
  Tyk- 
  

   kelse 
  af 
  omtr. 
  12 
  Tommer 
  (eller 
  noget 
  over 
  300 
  ™°^); 
  Gangenes 
  

   Højde 
  var 
  omtr. 
  20 
  Tommer 
  (eller 
  lidt 
  over 
  V2 
  Meter). 
  Ogsaa 
  

   den 
  anden 
  Hytte 
  paa 
  Aaslandsøen 
  (der 
  ikke 
  blev 
  udgravet) 
  syn- 
  

   tes 
  ifølge 
  sin 
  Størrelse 
  at 
  have 
  dobbelt 
  Gang; 
  derimod 
  var 
  Hytten 
  

   paa 
  Mariøen 
  enkelt, 
  og 
  havde 
  ganske 
  Form 
  af 
  en 
  stor 
  Bagerovn. 
  

   Indvendigt 
  ere 
  Gangene 
  glat 
  afjjudsede 
  med 
  en 
  seig 
  Jordart, 
  som 
  

   Bæveren 
  henter 
  paa 
  Bunden 
  af 
  Elven. 
  

  

  ^) 
  Jägareförb. 
  nya 
  Tidskr. 
  1867, 
  p. 
  127. 
  Her 
  er 
  ogsaa 
  meddelt 
  i 
  Træsnit 
  

   Grjennemskjæringen 
  af 
  den 
  »dobbelte« 
  Bæverbytte 
  paa 
  Aaslandsøen. 
  

  

  