﻿Om 
  en 
  ny 
  Form 
  for 
  en 
  Influensmàskine. 
  69 
  

  

  Belæg 
  kan 
  forenes 
  ved 
  Hjælp 
  af 
  en 
  Metalfjær, 
  der 
  befinder 
  sig 
  

   under 
  Træstativet, 
  staar 
  i 
  ledende 
  Forbindelse 
  med 
  Kondukto- 
  

   reme. 
  Paa 
  det 
  Ebonitstykke, 
  som 
  bærer 
  disse, 
  er 
  endelig 
  fæstet 
  

   som 
  Diametralkonduktor, 
  en 
  tynd 
  Messingstang 
  S, 
  hvis 
  tilspidsede 
  

   Ender 
  er 
  bøiede 
  mod 
  den 
  bevægelige 
  Skive, 
  saa 
  at 
  de 
  staar 
  et 
  

   Par 
  Millimeter 
  fra 
  denne. 
  

  

  Den 
  bevægelige 
  Skive 
  har 
  en 
  Diameter 
  af 
  omtrent 
  34 
  cm 
  . 
  ; 
  

   den 
  kan 
  med 
  Lethed 
  meddeles 
  en 
  saadan 
  Hastighed, 
  at 
  den 
  gjør 
  

   10 
  — 
  15 
  Omgange 
  i 
  Sekundet. 
  Den 
  maa 
  dreies 
  ligesom 
  Skiven 
  i 
  

   Holtz 
  Maskine, 
  saa 
  at 
  den 
  bevæger 
  sig 
  fra 
  Fjærene 
  paa 
  de 
  faste 
  

   Belæg 
  mod 
  nærmeste 
  Konduktordusk. 
  

  

  Skal 
  Maskinen 
  sættes 
  i 
  Yirksombed, 
  forenes 
  Konduktörerna 
  

   med 
  hinanden 
  med 
  Stangen 
  h, 
  hvorpaa 
  Skiven 
  dreies 
  hurtig 
  rundt. 
  

   Som 
  ovenfor 
  omtalt 
  vil 
  da 
  almindelig 
  efter 
  kort 
  Tids 
  Forløb 
  Ap- 
  

   paratet 
  være 
  i 
  fuld 
  Gang, 
  idet 
  den 
  ringe 
  Elektricitetsudvikling, 
  

   som 
  betinges 
  ved 
  Fjærenes 
  og 
  Duskenes 
  Berørelse 
  med 
  den 
  be- 
  

   vægelige 
  Skive, 
  er 
  tilstrækkelig 
  til 
  at 
  bringe 
  Maskinen 
  til 
  at 
  

   virke. 
  Drages 
  nu 
  Stangen 
  ud, 
  medens 
  Leydnerflaskenes 
  ydre 
  

   Belæg 
  staar 
  i 
  Forbindelse 
  med 
  hinanden, 
  kan 
  man 
  let 
  erholde 
  en 
  

   regelmæssig 
  Strøm 
  af 
  Gnister, 
  over 
  5 
  — 
  6 
  cm. 
  lange; 
  ja 
  man 
  faar 
  

   endog 
  hyppig 
  Gnister 
  paa 
  11 
  Va 
  cm., 
  som 
  er 
  den 
  største 
  Afstand, 
  

   Konduktorerne 
  kan 
  bringes 
  fra 
  hinanden. 
  Om 
  Gnisterne 
  ophører 
  

   at 
  gaa, 
  vil 
  Maskinen 
  alligevel 
  paa 
  Grund 
  af 
  Diametralkonduktoren 
  

   vedblive 
  at 
  virke, 
  og 
  man 
  behøver 
  kun 
  at 
  skyde 
  Konduktorstan- 
  

   gen 
  ind 
  for 
  atter 
  at 
  faa 
  Gnisterne 
  til 
  at 
  springe 
  over. 
  

  

  Som 
  man 
  ser 
  af 
  Tegningen 
  staar 
  Spidserne 
  af 
  Diametral- 
  

   konduktoren 
  ikke 
  lige 
  overfor 
  de 
  faste 
  Belæg, 
  men 
  noget 
  uden- 
  

   for. 
  Hvorledes 
  den 
  skal 
  stilles, 
  kan 
  man 
  let 
  bestemme, 
  mens 
  

   Maskinen 
  er 
  i 
  Gang; 
  lader 
  man 
  nemlig 
  Konduktorerne 
  staa 
  om- 
  

   trent 
  1 
  cm. 
  fra 
  hinanden, 
  saa 
  mærker 
  man 
  strax, 
  at 
  Gnisterne 
  

   følger 
  langsommere 
  paa 
  hverandre, 
  baade 
  naar 
  Diametralkonduk- 
  

   toren 
  stilles 
  for 
  nær 
  ved 
  og 
  naar 
  den 
  stilles 
  for 
  langt 
  fra 
  de 
  faste 
  

   Belæg. 
  Sættes 
  dens 
  Spidser 
  lige 
  overfor 
  disse 
  Belæg 
  formindskes 
  

   ikke 
  alene 
  Maskinens 
  Evne 
  til 
  at 
  yde 
  Elektricitet; 
  men 
  den 
  for- 
  

   maar 
  ikke 
  engang 
  at 
  give 
  saa 
  lange 
  Gnister 
  som 
  uden 
  Diametral- 
  

   konduktor. 
  

  

  Det 
  er 
  let 
  at 
  forståa, 
  hvorledes 
  Maskinen 
  virker. 
  Lad 
  os 
  

   antage, 
  at 
  Beiægget 
  Ä 
  paa 
  en 
  eller 
  anden 
  Maade 
  har 
  erholdt 
  en 
  

   svag 
  positiv 
  Ladning, 
  og 
  at 
  Konduktorerne 
  staar 
  i 
  ledende 
  For- 
  

   bindelse 
  med 
  hinanden; 
  Diametralkonduktoren 
  sætter 
  vi 
  for 
  det 
  

  

  