﻿94 
  Hans 
  E-euscli. 
  

  

  ved 
  siden 
  af 
  muskoviten 
  en 
  liel 
  del 
  kvarts 
  og 
  ikke 
  saa 
  lidet 
  

   svovlkis. 
  Disse 
  mineraler, 
  der 
  tildels 
  er 
  samlede 
  i 
  smaa 
  knu- 
  

   der, 
  træder 
  ikke 
  frem 
  i 
  haandstykket, 
  da 
  de 
  lier 
  paa 
  skifrig- 
  

   kedsfladerne 
  altid 
  dækkes 
  af 
  glimmeren. 
  Endvidere 
  indeh 
  older 
  

   bergarten 
  i 
  muskoviten 
  en 
  utalligked 
  af 
  smukke 
  gule 
  paral- 
  

   lelt 
  skifrigkeden 
  indleirede 
  rutilkrystaller, 
  de 
  større 
  omkring 
  

   0,02 
  mm. 
  lange. 
  Allerede 
  ved 
  nøiere 
  makroskopisk 
  betragt- 
  

   ning 
  af 
  præparaterne 
  ser 
  man, 
  at 
  stenen 
  er 
  ujævnt 
  brunflæk- 
  

   ket 
  af 
  de 
  skarevis 
  optrædende 
  rutiler. 
  

  

  rig. 
  3. 
  

  

  Eutilkrystaller 
  i 
  muskovitskifer. 
  \°. 
  

  

  De 
  allerfleste 
  krystaller 
  er 
  v-formede 
  tvillinger, 
  hvis 
  grei 
  

   maales 
  at 
  skjære 
  Hverandre 
  under 
  en 
  vinkel 
  af 
  omkring 
  55| 
  

   altsaa 
  tvillinger 
  sammenvoksede 
  efter 
  en 
  ilade 
  af 
  3F 
  co 
  Fig. 
  3 
  

   Ofte 
  er 
  flere 
  individer 
  voksede 
  sammen 
  efter 
  denne 
  tvilling 
  

   lov 
  (&, 
  c). 
  Sjeldnere 
  er 
  tvillinger, 
  kvis 
  individer 
  skjærer 
  kve^ 
  

   andre 
  under 
  en 
  omtrent 
  10° 
  større 
  vinkel 
  (f?), 
  og 
  som 
  er 
  daij 
  

   nede 
  med 
  en 
  flade 
  Pod 
  som 
  tvillingflade. 
  Tvillinger, 
  kvis 
  

   divider 
  skjærer 
  kverandre 
  under 
  en 
  stump 
  vinkel 
  (e, 
  f) 
  saae 
  

   nu 
  og 
  da; 
  de 
  synes 
  mest 
  at 
  tilkøre 
  den 
  sidstnævnte 
  t^ 
  

   linglov. 
  

  

  Et 
  par 
  steder, 
  som 
  er 
  betegnet 
  med 
  smaa 
  ellipser 
  paaT 
  

   kartskissen, 
  ser 
  man 
  antydning 
  til, 
  at 
  der 
  i 
  kloritskiferen 
  op- 
  

   træder 
  et 
  fladpresset 
  konglomerat 
  lignende 
  det, 
  som 
  vi 
  nu 
  

   skal 
  gaa 
  over 
  til 
  at 
  beskrive. 
  

  

  Konglomerat. 
  Konglomeratet 
  er 
  sammensat 
  af 
  grønliggraa 
  

   tætte 
  stene, 
  mest 
  fra 
  en 
  nøds 
  til 
  et 
  æbles 
  størrelse. 
  Binde- 
  

   midlet 
  er 
  for 
  en 
  væsentlig 
  del 
  skjællet' 
  klorit 
  eUer 
  skjællet 
  

   «ort 
  glimmer. 
  Enkelte 
  steder 
  var 
  saavel 
  i 
  stenene 
  som 
  i 
  

  

  