﻿Fjeldbygningen 
  ved 
  Viksnes 
  kobbergrube. 
  97 
  

  

  Vinklerne 
  mellem 
  disse 
  fläder, 
  udslukningsretningen 
  og 
  gjen- 
  

   nemgangen 
  efter 
  basis 
  lod 
  sig 
  maale 
  meget 
  smukt, 
  hvorved 
  

   værdier 
  nær 
  de 
  i 
  haandbøgerne 
  angivne 
  fandtes. 
  Den 
  i 
  pola- 
  

   riseret 
  lys 
  saa 
  ofte 
  iagttagne, 
  stærkt 
  svovlgule 
  farve 
  viste 
  sig 
  

   at 
  tilkore 
  straaler 
  svingende 
  parallelt 
  c; 
  straaler 
  svingende 
  

   parallelt 
  o 
  og 
  b 
  viste 
  kun 
  svage 
  farver 
  (brunliggult). 
  

  

  De 
  finkornede, 
  middelskornede 
  og 
  (sjeldnere) 
  grovkornede 
  

   dioritvarieteter 
  forekommer 
  om 
  hverandre 
  i 
  uregelmæssige 
  

   partier. 
  En 
  del 
  finkornede 
  til 
  for 
  øiet 
  tætte 
  partier 
  er 
  noget 
  

   skifrige 
  og 
  ligner 
  lag;. 
  men 
  de 
  er 
  meget 
  ujævne, 
  kvad 
  deres 
  

   tykkelse 
  angaar, 
  og 
  synes 
  at 
  ligge 
  uden 
  regel. 
  

  

  Dioriten 
  gjennemsættes 
  undertiden 
  af 
  smaa 
  forrykkende 
  

   sletter. 
  Saaledes 
  ser 
  man 
  etsteds 
  sydligst 
  paa 
  Svinø 
  (S 
  paa 
  

   kartskissen) 
  følgende: 
  i 
  forholdsvis 
  grovkornet 
  diorit 
  optræder 
  

   to 
  striber 
  eller 
  lag 
  af 
  finkornet 
  diorit, 
  mellem 
  hvilke 
  afstan- 
  

   den, 
  saavidt 
  jeg 
  erindrer, 
  var 
  henimod 
  1 
  m. 
  Disse 
  to 
  striber. 
  

   forener 
  sig 
  til 
  en,- 
  efteråt 
  de 
  først 
  er 
  blevne 
  overskaarne 
  af 
  

   en 
  liden 
  forrykning. 
  

  

  Fig. 
  4. 
  

  

  Striber 
  af 
  finkornet 
  diorit 
  i 
  grovkornet 
  saadau, 
  Svinø. 
  

  

  I 
  dioriten 
  paa 
  Svinø 
  bemærkes 
  adskillige 
  omtrent 
  hoved- 
  

   store 
  hulrum, 
  hvis 
  va&ggQ 
  er 
  klædte 
  med 
  albitkrystaller 
  og 
  

   desuden 
  indeholder 
  kalkspat 
  og 
  finskjællet 
  klorit. 
  

  

  Skifere 
  nærstaaende 
  ved 
  dioriten. 
  Det 
  omtaltes 
  netop, 
  at 
  

   der 
  inde 
  i 
  den 
  massive 
  diorit 
  optræder 
  skifrede 
  partier. 
  

   Naar 
  disse 
  bliver 
  forherskende, 
  saa 
  at 
  den 
  egentlige 
  diorit 
  

   kun 
  forekommer 
  underordnet, 
  bemærkes 
  tillige 
  en 
  antydning 
  

   til 
  lagning, 
  der, 
  hvad 
  stillingen 
  angaar, 
  stemmer 
  overens 
  

   med 
  kloritskiferens. 
  De 
  her 
  omhandlede 
  skifere 
  er 
  i 
  det 
  

   hele 
  meget 
  ensartede, 
  smaakornede, 
  finkornede 
  eller 
  for 
  øiet 
  

  

  Nyt 
  MagaVån 
  f. 
  Naturv. 
  XXVIII. 
  II. 
  7 
  

  

  