﻿98 
  

  

  Hans 
  ReuscH. 
  

  

  tætte, 
  grønlige 
  og 
  synes 
  at 
  være 
  sammensatte 
  a£ 
  de 
  samme 
  

   mineraler 
  som 
  dioriten, 
  idet 
  dog 
  klorit 
  ofte 
  mere 
  eller 
  mindre 
  

   erstatter 
  Hornblenden. 
  Skifretheden 
  er 
  gjerne 
  lidet 
  ndpræget 
  

   og 
  hæver 
  sig 
  neppe 
  til 
  tyndskifretlied. 
  

  

  Flere 
  steder 
  bemærkedes 
  saavel 
  i 
  diorit 
  (f. 
  eks. 
  paa 
  Svinø) 
  

   som 
  i 
  de 
  dioritlignende 
  skifere 
  smaakornet, 
  temmelig 
  ren, 
  grøn- 
  

   lig 
  epidot 
  ndsondret 
  i 
  mindre 
  aarer 
  og 
  klumper. 
  I 
  de 
  skifrede 
  

   bergarter 
  er 
  klnmperne 
  nogenledes 
  linseformede 
  og 
  ordnede 
  

   parallelt 
  skifrigheden 
  ; 
  aarerne 
  følger 
  lier 
  ogsaa 
  mest 
  denne. 
  

   Kvartsaarer 
  er 
  ogsaa 
  bemærkede 
  saavel 
  i 
  de 
  massive 
  som 
  de 
  

   skifrede 
  bergarter. 
  En 
  liden 
  aare 
  paa 
  Svinø 
  indeboldt 
  for- 
  

   nden 
  kvid 
  kvarts 
  ogsaa 
  grønlig 
  sort 
  saadan 
  og 
  desuden 
  

   en 
  ligedan 
  farvet 
  kalkspat. 
  Det, 
  som 
  fremkalder 
  denne 
  farve, 
  

   er 
  talrige 
  smaa 
  kloritskjæl, 
  der 
  opfylder 
  vedkommende 
  mine- 
  

  

  Fig. 
  5. 
  

  

  Kloritskjæl 
  i 
  kvarts. 
  \°. 
  

  

  råler. 
  I 
  et 
  præparat 
  af 
  kvartsen 
  saa 
  man, 
  at 
  kloriten 
  fore- 
  

   kom 
  i 
  rudagtige 
  omkring 
  0,1 
  mm. 
  store 
  tavler, 
  som 
  i 
  forhold 
  

   til 
  sine 
  korizontale 
  dimensioner 
  var 
  forholdsvis 
  tykke. 
  

  

  I 
  polariseret 
  lys 
  var 
  tavlerne 
  mørkegrønn 
  e, 
  naar 
  de 
  laa 
  

   lodret 
  mod 
  retningen 
  af 
  det 
  gjennemgaaende 
  lys; 
  laa 
  de 
  der- 
  

   imod 
  parallelt 
  denne, 
  var 
  de 
  enten 
  gule, 
  naar 
  lyset 
  svin- 
  

   gede 
  parallelt, 
  eller 
  grønne, 
  naar 
  det 
  svingede 
  paatvers 
  af 
  

   deres 
  gjennemgangsretning. 
  Kloritta 
  vierne 
  laa 
  ofte 
  sammen 
  

   paa 
  råd 
  som 
  mynterne 
  i 
  en 
  stabel. 
  Aksen 
  i 
  en 
  saadan 
  stabel 
  

   var 
  ofte 
  krummet, 
  i 
  hvilket 
  tilfælde 
  udseendet 
  mindede 
  om 
  et 
  

   stykke 
  af 
  en 
  grøn 
  krans. 
  I 
  kvartsen 
  bemærkedes 
  kun 
  gan- 
  

   ske 
  faa 
  væskefyldte 
  hulriim; 
  tildels 
  var 
  disse 
  forsynede 
  med 
  

  

  