﻿Greologiske 
  notiser 
  fra 
  Kristianiaegnen. 
  133 
  

  

  I 
  horizontalsnit 
  vil 
  en 
  forrykning 
  af 
  denne 
  art 
  aabenbare 
  sig 
  

   derved, 
  at 
  jo 
  større 
  den 
  er, 
  desto 
  ældre 
  lag 
  kommer 
  der 
  

   frem 
  af 
  det 
  forrykkede 
  stykke. 
  

  

  Den 
  lille 
  krummede 
  grønstengang 
  er 
  interessant, 
  idet 
  man 
  

   ved 
  den 
  kan 
  overbevise 
  sig 
  om, 
  at 
  den 
  spræk, 
  hvori 
  den 
  brød 
  

   frem, 
  allerede 
  kavde 
  eksisteret 
  længe 
  før 
  udbruddet. 
  Man 
  ser 
  

   Inemlig 
  langs 
  efter 
  gangen 
  paa 
  den 
  ene 
  side 
  storkrystallinsk 
  

   kalkspat, 
  der 
  omslutter 
  silurstykker 
  ; 
  man 
  har 
  her 
  utvivlsomt 
  

   en 
  spræk, 
  der, 
  som 
  temmelig 
  almindeligt, 
  er 
  opfyldt 
  af 
  styk- 
  

   ker 
  af 
  sidestenen 
  og 
  afsondret 
  kalk. 
  I 
  denne 
  sprækkefyld- 
  

   ning 
  iagttager 
  man 
  etsteds, 
  at 
  grønstenen, 
  som 
  forøvrigt 
  er 
  

   ganske 
  tæt 
  paa 
  grensen, 
  udsender 
  den 
  nedenfor 
  afbildede, 
  og- 
  

   saa 
  ganske 
  tætte 
  forgrening; 
  gangen 
  er 
  altsaa 
  yngre 
  end 
  

   sprækfyldningen. 
  Paa 
  samme 
  maade 
  har 
  vel 
  adskillige 
  andre 
  

   af 
  vore 
  grønstengange 
  brudt 
  frem 
  i 
  allerede 
  eksisterende 
  

   spalter. 
  

   .,i 
  Fig. 
  15. 
  

  

  ■' 
  Silur, 
  etage 
  3cß 
  \\\\\\\\\\\ 
  

  

  Storkrystallinsk 
  kalkspat. 
  r\ 
  ^-, 
  

  

  X 
  = 
  Brudstykke 
  x" 
  

  

  Gang 
  af 
  grønsten 
  

  

  En 
  del 
  af 
  en 
  eruptiv 
  gang, 
  som 
  er 
  brudt 
  frem 
  paa 
  en 
  tidligere 
  

   eksisterende 
  spræk, 
  f. 
  

  

  ■ 
  :'. 
  Disse 
  exempler 
  paa 
  mindre 
  forrykninger 
  kunde 
  forøges 
  

   med 
  adskillige 
  flere. 
  Der, 
  hvor 
  man 
  fra 
  gaarden 
  Bø 
  stiger 
  

   ned 
  i 
  Bødalen 
  ved 
  Slemmestad, 
  gaar 
  man 
  saaledes 
  gjennem 
  

   en 
  kløft 
  paa 
  tvers 
  af 
  lagenes 
  strøgretning 
  ; 
  efter 
  denne 
  synes 
  

   der 
  at 
  gaa 
  en 
  forrykning 
  i 
  etage 
  4, 
  paa 
  den 
  ene 
  side 
  staar 
  

   nemlig 
  en 
  skifer 
  tæt 
  opfyldt 
  af 
  mergelknoUer, 
  medens 
  der 
  paa 
  

   den 
  anden 
  side 
  forekommer 
  en 
  skifer 
  saa 
  godt 
  som 
  uden 
  saa- 
  

   danne. 
  Strax 
  nedenfor 
  denne 
  kløft 
  kommer 
  man 
  over 
  lag 
  af 
  

   den 
  underliggende 
  etage 
  3c, 
  under 
  hvilke 
  lagrækken 
  3c 
  nok 
  en- 
  

   gang 
  gjentages, 
  begge 
  gange 
  i 
  normal 
  stilling. 
  

  

  En 
  sandsynlig 
  forrykning, 
  der 
  afskjærer 
  en 
  del 
  af 
  etage 
  

   5 
  paa 
  østsiden 
  af 
  Ladegaardsøen, 
  er 
  før 
  nævnt. 
  

  

  