﻿Greolooriske 
  notiser 
  fra 
  Kristianiaeo-nen. 
  151 
  

  

  o' 
  

  

  i 
  over 
  konglomeratet 
  sees 
  udbredt 
  en 
  større 
  masse, 
  der 
  nærmest 
  

   synes 
  at 
  tilhøre 
  en 
  enkel 
  eruption. 
  Herpaa 
  er 
  der 
  anlagt 
  brud 
  til 
  

   "produktion 
  af 
  gadesten. 
  Bergarten 
  viser 
  en 
  noget 
  uregelmæssig, 
  

   men 
  tydelig 
  søileafsondring 
  lodret 
  paa 
  sin 
  underflade. 
  Paral- 
  

   lelt 
  sidstnævnte 
  lader 
  stenen 
  sig, 
  efter 
  hvad 
  der 
  blev 
  mig 
  beret- 
  

   tet, 
  bedst 
  kløve 
  (»kleiven« 
  efter 
  hvilken 
  i 
  regelen 
  gadestenenes 
  

   oyer- 
  og 
  underflade 
  tilhugges; 
  lodret 
  mod 
  den 
  er 
  »busten«). 
  Berg- 
  

   arten 
  indeholder 
  rundagtige 
  og 
  fladtrykte 
  blærerum 
  fyldte 
  af 
  kvarts 
  

   m. 
  m. 
  De 
  er 
  fordelte 
  uden 
  regel, 
  men 
  i 
  det 
  hele 
  sparsomt. 
  Sten 
  

   Tig 
  paa 
  »øine« 
  skal 
  være 
  vanskeligere 
  at 
  hugge 
  til 
  end 
  den 
  rene. 
  

   Den 
  omstændighed, 
  at 
  de 
  her 
  omtalte 
  gange 
  har 
  et 
  fladt 
  fald, 
  

   vil 
  man 
  ikke 
  kunne 
  anføre 
  som 
  noget 
  argument 
  for, 
  at 
  de 
  er 
  

   <iækker; 
  den 
  antagelse 
  ligger 
  nemlig 
  næn\ 
  at 
  grensen 
  (her 
  tem- 
  

   melig 
  flad) 
  mellem 
  saa 
  forskjellige 
  led 
  i 
  fj 
  eldby 
  gningen 
  som 
  grund- 
  

   fjeldet 
  og 
  siluren, 
  har 
  været 
  særlig 
  gunstig 
  for 
  dannelsen 
  af 
  spræk- 
  

   Icer. 
  Gjentagne 
  gange, 
  som 
  ved 
  flere 
  af 
  vore 
  sikker 
  indtrængte 
  

   gange, 
  har 
  da 
  injectioner, 
  skeet 
  efter 
  samme 
  spræk. 
  At 
  der 
  saa 
  

   ofte 
  sees 
  indeklemt 
  forholdsvis 
  tynde 
  plader 
  af 
  silar 
  mellem 
  saa- 
  

   danne 
  sammenliggende 
  gange, 
  tænker 
  jeg 
  maa 
  forklares 
  derved, 
  at 
  

   •eruptionerne 
  har 
  indvirket 
  forandrende 
  (maaske 
  hærdende) 
  paa 
  

   sidestenen. 
  Ved 
  etterfølgende 
  spaltedannelse 
  paa 
  gauggrensen 
  er 
  

   ■disse 
  forandrede 
  dele 
  blevne 
  klæbende 
  ved 
  eruptiven 
  og 
  saaledes 
  

   tomne 
  som 
  et 
  mellemlag 
  mellem 
  den 
  ældre 
  og 
  den 
  senere 
  frem- 
  

   hrudte 
  eruptiv. 
  

  

  IV. 
  Istiden. 
  

  

  Isens 
  hevægélse 
  over 
  Krogshoven. 
  Vi 
  har 
  før 
  betragtet 
  Krog- 
  

   skovens 
  eiendommelige 
  relief. 
  Dette 
  har 
  foraarsaget 
  særegne 
  be- 
  

   vægelsesforhold 
  i 
  det 
  fordums 
  isdække 
  over 
  landet. 
  Paa 
  vandrin- 
  

   gen 
  mellem 
  Bærum 
  jernværk 
  og 
  Krogstuen 
  ser 
  man 
  flere 
  steder, 
  

   f. 
  eks. 
  ved 
  Langebro, 
  skuringsmærker, 
  som 
  er 
  rettede 
  mod 
  sø.*). 
  

   Blandt 
  vandreblokkene 
  bemærker 
  man 
  foruden 
  egnens 
  bergarter 
  

   adskillige 
  gneiser 
  og 
  andre 
  grundfjeldsbergarter**). 
  Paa 
  veien 
  

  

  *) 
  Se 
  Hørbye. 
  Observations 
  sur 
  les 
  phénomènes 
  d'érosion 
  en 
  Norvège. 
  

  

  Programme 
  de 
  l'Université. 
  Chr. 
  1857 
  p. 
  2. 
  

   **) 
  Saadanne 
  sees 
  ogsaa 
  paa 
  plateauet 
  ved 
  Tryvandshøiden. 
  

  

  