﻿Dislokationerne 
  i 
  Kristi 
  aniadalen. 
  191 
  

  

  korrespondere 
  ikke 
  nøie, 
  og 
  heller 
  ikke 
  med 
  dem 
  den 
  mellemlig- 
  

   gende 
  større 
  holme. 
  Her 
  er 
  nogle 
  smaa 
  hvælv, 
  men 
  just 
  fordi 
  

   der 
  er 
  flere 
  smaahvælv, 
  bliver 
  sammenligning 
  usikker. 
  Vi 
  kunde 
  

   ikke 
  enes 
  om 
  resultat. 
  

  

  Tilsidst 
  har 
  man 
  i 
  Hestsund 
  et 
  vakkert 
  mærke. 
  Mellem 
  

   steiltstaaende 
  lag 
  (knollet 
  lerskifer) 
  stryger 
  en 
  leieformig 
  gang 
  af 
  

   lysgraa 
  felsitporfyr 
  over 
  5 
  mtr. 
  mægtig. 
  Forskyvningen 
  udgjør 
  

   her 
  25 
  mtr. 
  horizontalt. 
  Saaledes 
  er 
  her 
  det 
  5te 
  punkt 
  i 
  Slæpend- 
  

   passet 
  og 
  dets 
  fortsættelse, 
  hvor 
  dislokationen 
  utvivlsom 
  kan 
  af- 
  

   læses. 
  Og 
  lægges 
  til 
  Slæpendpasset 
  fortsættelsen 
  nord, 
  som 
  fra 
  

   vore 
  første 
  exkursioner 
  er 
  beskrevet 
  af 
  hr. 
  Herrmann, 
  saa 
  er 
  dis- 
  

   lokationsrenden 
  direkte 
  paavist 
  i 
  en 
  længde 
  af 
  5 
  kilometer. 
  Hvad 
  

   der 
  uden 
  at 
  indgaa 
  i 
  altfor 
  smaalig 
  detalj 
  kunde 
  tåges 
  og 
  erkj 
  en- 
  

   des 
  med 
  lethed 
  og 
  évidents 
  af 
  hver 
  deltager 
  i 
  exkursionerne, 
  er 
  

   her 
  benyttet 
  som 
  traad: 
  de 
  store 
  kalklag 
  6, 
  de 
  vakre 
  kalklag 
  5, 
  

   felsitporfyr, 
  grønsten, 
  A-formede 
  og 
  Y-formede 
  folder, 
  almindeligt 
  

   buet 
  hvælv 
  o. 
  s. 
  v. 
  

  

  Vi 
  kom 
  tidligere 
  under 
  den 
  forudsætning, 
  som 
  dengang 
  ved 
  

   betragtnrag 
  af 
  Sandvikrenden 
  alene 
  var 
  det 
  sikre, 
  om 
  at 
  der 
  her 
  

   forelaa 
  vertikal 
  bevægelse, 
  saa 
  langt, 
  at 
  de 
  særskilte 
  stykker 
  havde 
  

   lidt 
  forskjellig 
  bevægelse. 
  Her 
  ved 
  Slæpend 
  sees 
  altsaa 
  særskilt 
  

   gnidningsmærke 
  paa 
  de 
  særskilte 
  stykker, 
  vinkelen 
  20° 
  gjælder 
  

   nærmest 
  rammen, 
  vinkelen 
  60° 
  gjælder 
  mere 
  for 
  mellemstykket. 
  

   Turde 
  vi 
  nu 
  forbinde 
  vort 
  tidligere 
  maal 
  ret 
  ud 
  for 
  Jong 
  50 
  mtr., 
  

   eller 
  her 
  ved 
  Slæpend 
  60 
  mtr. 
  med 
  denne 
  vinkel 
  20°, 
  og 
  fuldstæn- 
  

   diggjøre 
  kræfternes 
  paralellogram, 
  saa 
  blev 
  de 
  respektive 
  vertikale 
  

   maal 
  mtr. 
  14 
  og 
  mtr. 
  22. 
  Ligeledes 
  kunde 
  man 
  enes 
  om, 
  men 
  

   sporet 
  er 
  usikkert, 
  at 
  maalet 
  for 
  mellemstykket 
  i 
  Slæpendpasset 
  

   horizontalt 
  og 
  ret 
  mod 
  strøget 
  er 
  18 
  mtr., 
  og 
  turde 
  vi 
  hermed 
  

   forbinde 
  gnidmærkets 
  vinkel 
  60°, 
  saa 
  blev 
  den 
  tilsvarende 
  verti- 
  

   kale 
  komponent 
  mtr. 
  30. 
  

  

  Dette 
  er 
  smaa 
  forskyvninger; 
  men 
  de 
  store 
  differentser 
  findes 
  

   intetsteds 
  mellem 
  stykket 
  vest 
  og 
  stykket 
  Jong. 
  

  

  Saa 
  meget 
  som 
  30 
  mtr. 
  vertikalt' 
  skulde 
  altsaa 
  Slæpendpassets 
  

   bundstykke 
  her 
  være 
  deplaceret 
  i 
  forhold 
  til 
  væg, 
  og 
  saameget 
  

   vertikalt 
  som 
  14 
  og 
  22 
  mtr. 
  skulde 
  østre 
  væg 
  være 
  deplaceret 
  i 
  

   forhold 
  til 
  vestre. 
  Om 
  man 
  giver 
  sig 
  til 
  at 
  tælle 
  kurver 
  paa 
  kar- 
  

   tet, 
  vil 
  selv 
  disse 
  differentser 
  fremskinne. 
  De 
  er 
  for 
  smaa 
  til 
  at 
  

   eie 
  nogen 
  vægt 
  alene, 
  men 
  sammenholdt 
  med 
  større 
  differentser 
  

  

  