﻿Dislokationerne 
  i 
  Kristianiadalen. 
  197 
  

  

  prøvede 
  os 
  frem. 
  Det 
  er 
  opskaaret 
  i 
  lange 
  strimler, 
  som 
  indbyr- 
  

   des 
  bragtes 
  til 
  anden 
  position 
  end 
  den 
  oprindelige 
  ; 
  det 
  nuværende 
  

   relief 
  betinges 
  deraf 
  som 
  første 
  grund, 
  i 
  depressionerne 
  er 
  det 
  selve 
  

   bundstykket 
  som 
  ved 
  forskyvningerne 
  kom 
  i 
  den 
  nu 
  lave 
  situation. 
  

  

  Denne 
  opfatning, 
  som 
  ieg, 
  udrustet 
  med 
  Opmaalingskontorets 
  

   fortræffelige 
  kart 
  i 
  1 
  : 
  25,000, 
  og 
  med 
  hjælp 
  af 
  mine 
  ledsagere 
  

   hl*. 
  0. 
  Herrmann, 
  Alfred 
  Getz, 
  C. 
  Riiber 
  o. 
  fl., 
  nu 
  først 
  har 
  kun- 
  

   net 
  begynde 
  at 
  gjennomføre 
  til 
  detalj 
  for 
  Kristianiadalens 
  vedkom- 
  

   mende, 
  har 
  jeg 
  foredraget 
  leilighedsvis 
  før: 
  

  

  Et 
  stykke 
  geografi 
  i 
  Norge 
  4de 
  fbr. 
  1876. 
  

  

  Stenriget 
  og 
  fjeldlæren 
  3die 
  udgave 
  1878. 
  

  

  Udsigt 
  ovor 
  det 
  sydlige 
  Norges 
  geologi 
  1879. 
  

  

  Fortsatte 
  bemærkninger 
  om 
  reliefforholde 
  4de 
  fbr. 
  1881. 
  

  

  I 
  Dr. 
  Eåv. 
  Reyers 
  »4 
  Ausflüge 
  in 
  die 
  Eruptivmassen 
  bei 
  

   Kristiania« 
  (Jahrbuch 
  der 
  K. 
  K. 
  geol. 
  Reichs-Anstalt 
  30 
  Band 
  

   1880) 
  er 
  flere 
  af 
  de 
  her 
  omhandlede 
  linier 
  træffende 
  karakterise- 
  

   rede, 
  ryggen 
  mellem 
  Skauumaas 
  og 
  Stovivand 
  som 
  Verwerfungs- 
  

   stufe, 
  Bondi-vand 
  og 
  Gjellumvand 
  som 
  Yerwerfungsseen 
  o. 
  s. 
  v. 
  

   altsammen 
  rigtigt. 
  

  

  Anm. 
  

   ,j 
  I 
  denne 
  beretning 
  I 
  pag. 
  87 
  linie 
  9 
  f. 
  o, 
  staar 
  50 
  mtr., 
  skal 
  

  

  j 
  være 
  15. 
  

  

  Ligeledes 
  bør 
  det 
  bemærkes, 
  at 
  i 
  vor 
  første 
  kartskizze 
  pag. 
  76 
  

  

  (hr. 
  Herrmanns 
  beretning) 
  og 
  i 
  vor 
  model 
  IV 
  er 
  ikke 
  medtaget 
  

   j 
  forskjellige 
  andre 
  ikke 
  uvæsentlige 
  dislokationer. 
  Saaledes 
  navnlig 
  

   I 
  nord 
  for 
  Sandviken 
  skal 
  fortsættes. 
  Herom 
  senere. 
  Imellem 
  de 
  

  

  2 
  kalkarme 
  ved 
  Engervand 
  kan 
  tilføies 
  den 
  der 
  optrædende 
  røde 
  

   ! 
  skifer, 
  altsaa 
  midt 
  i 
  den 
  V-formede 
  fold. 
  S 
  — 
  S 
  og 
  8 
  — 
  8 
  nord 
  for 
  

   i: 
  G-rini 
  betyder 
  sandsten-etagen 
  og 
  forskyvningen 
  dersteds. 
  

  

  