﻿230 
  J. 
  H. 
  L. 
  Yogi 
  

  

  14(ie 
  og 
  16de 
  aug. 
  Mistbergets 
  midtre 
  del. 
  Undersøgt 
  den 
  

   midtre 
  del 
  af 
  Mistberget: 
  

  

  Ved 
  fj 
  eldets 
  fod 
  mellem 
  Stensby 
  og 
  Isboug 
  findes 
  der 
  flere 
  

   smaa 
  skjærp 
  paa 
  blyglans 
  og 
  zinkblende, 
  dels 
  i 
  det 
  smale 
  bælte 
  

   af 
  grundfjeld 
  (hvis 
  strøg 
  er 
  NNV, 
  fald 
  oftest 
  45° 
  0) 
  og 
  dels 
  i 
  de 
  

   siluriske 
  skifere. 
  Der 
  saaes 
  ingen 
  »blaabest-gapg« 
  eller 
  lign. 
  i 
  nær- 
  

   heden; 
  at 
  ertsen 
  dog 
  er 
  af 
  eruptiv 
  oprindelse, 
  kan 
  sluttes 
  deraf, 
  

   at 
  den 
  forekommer 
  i 
  forskjellige 
  bergarter. 
  Lignende 
  forekomster 
  

   af 
  blyglans 
  m. 
  m. 
  findes 
  ogsaa 
  høiere 
  oppe 
  paa 
  fjeldet 
  i 
  etage 
  5. 
  

  

  (jrneisbæltet 
  ret 
  ind 
  for 
  Stensby 
  er 
  kun 
  ganske 
  smalt; 
  paa 
  

   veien 
  mellem 
  Julstrup 
  og 
  Askim 
  sæter 
  varer 
  derimod 
  grundfjeldet 
  

   de 
  første 
  ^3 
  af 
  veien. 
  

  

  Ved 
  fjeldsiden 
  ret 
  ind 
  for 
  Stensby 
  er 
  der 
  alunskifer 
  i 
  et 
  smalt 
  

   bælte, 
  strøg 
  ONO, 
  fald 
  uregelmæssig, 
  i 
  den 
  nordre 
  del, 
  saavidt 
  

   det 
  kunde 
  sees, 
  gjennemsnitlig 
  45° 
  mod 
  IST. 
  

  

  Lidt 
  højere 
  oppe 
  paa 
  fjeldet 
  gaar 
  der 
  en 
  mægtig 
  granit- 
  • 
  

   masse 
  med 
  omtrent 
  horizontalt 
  udgaaende 
  i 
  dagen 
  o: 
  længderetning 
  ; 
  

   N 
  — 
  S 
  ; 
  det 
  er 
  mulig, 
  at 
  denne 
  granit 
  staar 
  i 
  forbindelse 
  med 
  den 
  i 
  

   fra 
  Myre 
  mod 
  Ishoug 
  gaaende 
  granit. 
  

  

  Yed 
  toppen 
  (eller 
  rettere 
  udsigten) 
  af 
  Mistberget 
  er 
  der 
  en 
  

   gammel, 
  stærkt 
  tilrustet 
  grübe 
  med 
  magnetkis, 
  som, 
  saavidt 
  det 
  kan 
  

   sees, 
  maa 
  have 
  optraadt 
  temmelig 
  ren. 
  Grubeafbygningen 
  følger 
  

   skiferens 
  stilling 
  (strøg 
  ONO, 
  fald 
  ca. 
  60° 
  mod 
  N). 
  Paa 
  grund 
  

   af 
  rustfarven 
  kaldes 
  toppen 
  »jRjøfc^-nabben« 
  eller 
  »jRøt^-knabben«. 
  

   Paa 
  kalksandstenen 
  i 
  nærheden^af 
  Askim 
  sæter 
  har 
  der 
  paa 
  flere 
  

   steder 
  været 
  kalkbrud; 
  her 
  er 
  der 
  ogsaa 
  flere 
  gamle 
  bly-skjærp. 
  

  

  19de 
  og 
  20de 
  aug. 
  Mistbergets 
  nordre 
  del 
  — 
  Tisjøen 
  — 
  Byrud. 
  

   Om 
  granitgrænsens 
  her 
  højst 
  uregelmæssige 
  forløb, 
  se 
  kartet; 
  

   grænsen 
  er 
  med 
  nøjagtighed 
  bestemt 
  paa 
  mange 
  punkter. 
  Som 
  

   kartet 
  viser, 
  gaar 
  graniten 
  ud 
  nær 
  mod 
  Mjøsen 
  (henimod 
  Myre 
  

   og 
  Byrud) 
  ; 
  der 
  er 
  her 
  anlagt 
  en 
  hel 
  del 
  store 
  granitbrud, 
  hvorfra 
  i 
  

   hentes 
  granit 
  til 
  bygningen 
  af 
  Hedemarksbanen 
  (Minne 
  bro 
  etc). 
  

  

  