﻿Greologiske Undersøgelser 1880. 59 



høit og 25 mtr. langt med 3 gjeustaaende Sider. Ertsen er Magnetkis med 

 lidt Kobberkis. Leiestedet begrændses mod Vest og Øst af Grenstene. 

 Midt i Leiestedet forekommer dels en mørk Hornblendebergart, hvilken 

 sidste forekommer som store Brudstykker. Oventil er det dækket af et Kis- 

 konglomerat. 



Mægtigheden er særdeles stor, ca. 25 Meter her i Dagen. Det fore- 

 kommer mig, at Ertsen her er en eruptiv Dannelse. 



Fra Grøsli gjennem löst TeiTæn til Svennesund. 



24de Juli. 



Fra Svennesund. Koppang Hornblendeskifer og Gneis Str. N — S. Fald 

 40" OSO. Til Langevand fremdeles Gneis med estiigt Fald. Veirfast. 



25de Juli. 



Fra Langevand, Surtvarden Gneisgranit; derfra til Myre Sæter Gneis- 

 granit og Gneis med vestligt Fald. Yeå Myre Sæter mørk finkornig Gab- 

 bro. Her sees Brudstykker af Gneis i Gabbro; ligeledes synes der midt i 

 Gabbroen at ligge et Parti af Gneisgranit. Omtrent V-i Mil ret S. for Vest- 

 by-Varden fremdeles Gabbro. Passeret ned til Bings-Elven mellem Vestby 

 Fjord og Havella; først staar her Gabbro paa begge Sider af Skaret; der- 

 næst optræder Hornblendegraniten paa østre Side. 



Ned til Vestby. Slotaaseu: østlig herfor Hornblendegranit, vakker og 

 typisk. 



26de Juli. 



Fra Vestby over Middagsaasen til Saddelknappeu; vakker typisk Horn- 

 blendegranit i Saddelknappen. Her Gange af en mørkere Bergart fin sort 

 Gabbro. Fra Saddelknappen ned til Spiten Elv, hvor Gneis; derfra til 

 Grøslandsæter, uvist om Gneis eller Hornblendegranit er raadende. Til 

 Kaasa. 



29de Juli. 



Fra Semb Hovedveien til Lundteigen. Derfra til Lundteighagen. Her 

 Bergart grov stribet Gneisgranit med Plagioklas, mørk Glimmer og Horn- 

 blende, uden synlig Lagning. I denne Bergart Partier af Homblendegneis 

 med Str. NO— SV., lodret Fald. Etsteds sees Følgende. 



Fig. 7. 



1) Gneisgraniten. 2) Pegmatit (grov). 3) Gneis (skiktet). StrøgØ— V. 

 Fald 15—20 S. 



Lundteigkleven Glimraerskifer. Str. NO— SV. Fald 60" V. 



Til Skjeldbreddalen fors vinder omtrent Gneisstraterne mellem en Mang- 

 foldighed af Grønstene, Amfibolit- og Pegmatitgange. 



Skjeldbreddalens Sølvgange ser ud til at forekomme i en gabbroliguende 

 Bergart med Hornblende; den lader ikke til at være lag-et. Typisk Gabbro 

 kunde jeg ikke finde. Vestenfor Gruberne Gneis med mange Bøininger. 



