﻿Greologiske Undersøkelser 1880. 63 



19de og 20de Juii. Regnveir. 



21do Juli. 



Pra Sørum, Sørumsagen eller Kværnehougen, Str. NV— SO-, Fald 30° S . 

 Bergart Glimmergneis. 



Imellem østre Bjouevaud og Draget rød fin Granit Draget Gliramer- 

 gneis. Str. N — S., svagt østligt Fald. Er kun et isoleret Parti. Derpaa 

 Granit hele Veien. 



Paa Chausseen ved Bjouevigen Gneis. Str. N — S. Fald ostl-gt. 



22de Juli. 



Aaset Granit. Derpaa Gneis, østligt Fald. Engerodden Glimmergneis. 

 Str. N— S. Fald 55° V. 



Ved Grøterud overskjærer Chausseen et Fjeld, hvori sees en Mængde 

 Granitgange, dels fintornige (Sjiirillens Granit), dels grovkornige; disse in- 

 deslutte og omhylle Gneisen paa mangfoldig Vis ; snart staa Gneislagene 

 lodret, snart liggende hnrizontalt, snart hældende; en fast Granitfod maa 

 vel her antages. Paa Veien til Buttingsrud Sæter. Str. N — S. Fald 10= 

 20° østligt. Bergart Glimmergneis. 



Ved Fingalsæter midt imellem Buttingsrud Sæter og Svartvand lodret 

 Fald, Bøininger, vestligt Fald, derpaa igjen østligt. Granitgange optræde, 

 men ikke saa hyppigt som før. 



23de Jnli. 



Fra Vestlanden gjennem Saltbufjord og Honken. Ved disse Vande er 

 Bergarten som før Glimmergneis med for det meste svagt ostligt Fald. 

 Bredderne ere lave, klipperige; ingen Moræner onigive Våndene. 



Fra Enden af Houken til Aberhoug Sæter ligeledes den samme Berg- 

 art, (irranitgange ere her ikke hyppige. Strax øst for denne Sæter Fald 

 30° SO. Derpaa steilere Fald ned til Velta. 



Fra Velta til Elnæs først mere usikre Lag, hvori Grønsteu eller fin 

 Gabbro, ogsaa kanske Graniter: derpaa mere ren Gneis med steilt østligt 

 Fald. 



24de Juli. 



Fra Elnæs østover. Paa Heiden o vor Gaarden Fald SSO-, senere mere 

 re.-c østligt, men svagere; overalt samme Bergart, glimmer- og kvartsholdig, 

 temmelig tyndskifrig. 



Paa Høiden over Lystig Str. NV., steilt vestligt Fald; Glimmerskifer. 



Fra Lystig paa Chausseen til Heen først Sandmoer, mellem Hallingby 

 og Grønvold anstaar i steile Lag mere ægte Gneisvarieteter, end hidtil; 

 imellem disse Lag optræder en Mængde Eruptiver, dels Grønstene, dels 

 grovkornige Granitgange. Granat optræder her i Gneisen. Faldet er steilt 

 vestligt, men med mange smaa Bøininger. Granit ved Lystig saaes ikke. 



26de Juli. 



Fra Røen op mod Vigerkampen Grundfjeld, Glimmergneis ; derover 

 Kvartssandsteu. Strøg og Fald utydelige. Kampens høieste Punkt blaalig- 

 graa Kvartsit. Str. 0— V. Fald 50° N. Paa et Sted omtrent i S. for 



