﻿Olivinstenen i indre og søndre Søndmøre. 



335 



et fjeldskar lige under Leanibben saa jeg (23de juli) to røde flek- 

 ker paa Solnibbens eller Rødfjelds nordside; farven var lidt mere 

 i det brune end den almindelige oli vinstenfar ve, men jeg tror dog, 

 at det var denne bergart; navnet *E.ødfjeld« tyder ogsaa derpaa. 



Jeg vil ber sammenstille grandene, hvorfor jeg med professor 

 W. C. Brøgger og H. H. Reuscb anser olivinstenen for en berg- 

 art dannet samtidig med og paa analog maade som de omgivende 

 grundfj eldsbergarter : 



Olivinstenen er altid skifrig, oftest endog i meget bedre grad 

 end de almindelige grundfjelds-bergarter. Skifriglieden fremkaldes 

 ved en bel del parallelle glimmerblade; paa grund af den gode 

 skifrighed er bergarten altid meget let at spalte op. Paa de saa- 

 ledes fremkomne spalteflader ligger der undertiden smaragdit. 



Olivinstenen er undertiden, om end ikke ofte, bøiet og kruset. 

 Fig. 12 er fra en af de før omtalte olivinstenlinser i fjeldet oven- 



Fig. 12, 



for Onilsa-vand, Fig. 13 (se næste side) er fra Kirkefjell i Nord- 

 dalen; det sorte i tegningen er meget glimmerboldige partier. 

 Man kan undertiden slaa baandstykker af olivinsten, visende krus- 

 ningen, paa samme maade, som man kan slaa af gneis. 



Jeg har mange gange havt anledning til at iagttage dijØFerent 

 lagning inde i olivinstenen. Dette har dels været begründet deri, 

 at der har ligget mindre lag af grundfjeldets bergarter mellem 

 •olivinstenens skikter, dels har olivinstenen havt forskjellig karak- 

 ter paa de forskjellige steder, idet den snart har optraadt som 



