﻿Olivinstenen i indre og søndre Søndraøre. 151 



som paa olivinstenens bøjning her, havde jeg seet, at ved syd- 

 siden af Gusdals vand dreiede gneisens skikter sig fra NO över 

 N til NY. Jeg anser det derfor som aldeles utvivlsomt, at gnei- 

 sens stilling der er som paa kartet indtegnet. Ved Hellebust 

 og Almeklov gjør baade olivinstenen og gneisen en aldeles til- 

 svarende drejning ; navnlig øst og sydøst for Ekremsæter 

 kunde jeg skridt for skridt følge overgangen fra NNO over 

 N og NV til VNV af strøget i begge bergarter. Ogsaa vest 

 for Hellebust kunde jeg nogenlunde nøje følge den samme 

 dreining. Paa nordsiden af Gusdals vand er fj eldet desværre 

 dækket af store stenure, saa der intet kunde sees. Meilern 

 Gusdals vand og Aahjem er gnejsens strøg NNO og N 30° 0, 

 fald østligt fra 30° — 7G°, i middel 45°. Længere mod syd ved 

 landevejen til Bryggen er strøget i begyndeisen NO, fald SO 

 60 — 70°, og ved olivinstenfelterne ved Sundalen er strøget 

 endnu mere mod øst. — Ved Aahjem og ved Thorvik præste- 

 gaard drejer strøget om fra NNO til N og senere til NNV; 

 faldet vedbliver at være østligt. Paa halvøen mellem Aa- 

 hjemsf] orden og Syltefjorden er strøget næsten altid mellem 

 N 10° V og N 35° V, faldet altid mod øst. At gneisen nord 

 for Gusdals vand og for olivinstenfeltet ved Berge og Ekrem- 

 sæter drejer sig om fra V til VNV og NV, slutter jeg dels 

 af mine her vistnok faatallige iagtagelser, dels af gnejsens 

 drejning ved Aahjem. — Som kartet viser, er faldet baade 

 af gnejsen og af skifrigheden i olivinstenpartiet nord for 

 Almeklovdalen mod syd, medens faldet imellem dette felt og 

 Sundalsfeltet er nordligt. Der er dog ingen fold tilstede, da 

 overgangen mellem faldene ikke er gjennem flade, men stejle 

 fald; det sidste kan navnlig sees ved østenden af Gusdals 

 vand. — Olivinsten findes ogsaa ved nordenden af Skevand 

 og ved Viksbugten, eklogit findes ved den vestre ende af Gus- 

 dals vand, ved Almeklov sæter, og den omtales af H. H. 

 E-eusch ogsaa syd for Duestøl. Olivinstenpartiet ved Berge 

 og Ekremsæter har en mægtighed af Vs kilom. og en længde 

 af næsten 6 kilom. 



Olivinstenen i Vanelven har størst interesse derved, at 

 der i den findes store individer af ren og klar olivin. Indi- 

 viderne er undertiden nævestore og derover; i almindelighed 

 er de dog kun en del større end valnødder. Prof. Brøgger 



