﻿Sparagmit-Kvarts-Fj eldet i Hamar Stift. 157 



Plateauet, livorpaa Høgaasensæter ligger, stak fast Fjeld frem 

 ved den første Bæk Syd for Sæteren; lier saaes en graa 

 Sandsten med Str. 30° 0. F. steilt NV. Noget nedenfor kom 

 graa Marmor, i hvilken Bækken havde skaaret sig ned og 

 dannet en dy b Grav for saa at f ors vinde under Jorden. 



Fra Høgaasen gik jeg vestover langs den nordre Fod af Høg- 

 aasknappen indtil Opsætbækken, som derpaa fulgtes til dens 

 TJdløb i Eltaaen lige overfor Skjæret. Øverst oppe ved Bæk- 

 ken stak en graalig Sandsten frem; et godt Stykke nedenfor 

 kom en grov Kalksandsten, hvilende paa mørk grov Sandsten, 

 som indholdt enkelte kvartsitiske Lag, Str. 10° 0. F. svagt 

 V. Den samme Kalksandsten tildels vexlende med mørk 

 Kalkskifer stod nu nedover langs Bækken indtil den i 1870 

 iagttagne Kalkovn, Bd. 20 p. 28, som ligger lidt ovenfor ITd- 

 løbet. Faldet var almindelig nordligt; men Lagene bølgede 

 noget. I Nærheden af nedre Skjæret laa en Del Stene af tæt 

 Kalk med Lerskiferlameller. Ned i Eltaaen saaes en Mængde 

 Blokke af en udvendig gulbrun Dolomit; denne stod i fast 

 Fjeld lige overfor i den nordre Elvebred, medens Stykker af 

 mørk sort Skifer laa spredt rundt om. Noget ovenfor Skjæ- 

 ret stak en graa Kvartssandsten frem i Eltaaen i et svagt 

 Hvælv. 



Fra Skjæret gik Veien over Sletvola til Graarden Elt- 

 dalen (620 m. Meinich); Ten^ænet var overalt dækket. De 

 løse Blokke dannedes fornemmelig af en brunlig Kvartssand- 

 sten med Kaolinpunkter. 



Fra Eltdalen fulgte jeg Eltaaen opover. Nær Gaarden 

 stak en blaagraa Kvartssandsten frem i Elveleiet. Noget 

 ovenfor kom saa en gulagtig og rødlig Lersten eller Lerskifer 

 i tilsyneladende flade Lag; Skiferen var imidlertid meget 

 gjennemsat med Sletter, saa at Lagningen var vanskelig at 

 bestemme. En længere Strækning opover stod Skiferen sær- 

 deles mægtig paa begge Sider af Aaen. Etsteds afløstes den 

 paa den vestre Bred af en styg Brudstykkebergart, dannet af 

 Stykker af Kvarts og rødlig Feldspat liggende i en rødlig og 

 grønlig Grundmasse, medens Skiferen stod lige overfor paa 

 Østsiden. Ved en liden Dalkløft afbrødes den imidlertid plud- 

 selig, medens dens Mægtighed var ligesaa stor som før. Lige 

 overfor i den modstaaende Aas saaes nede,rst en lignende styg 

 rødlig Brudstykkebergart, som o^'enfor nævnt ; oventil kom en 



