﻿Sparagmit-Kvarts-Fj eldet i Hamar Stift. 181 



sig noget Spor til de komformt under Kalken liggende Lag, 

 Kvartsit med Kalksandsten, graa Sparagmit og Lerskifer. 

 Naar man nu virkelig finder Kalksandsten og graa Sparag- 

 mit under Kalken i Skjærbækken, saa synes jeg, at man maa 

 tvinges tii at antage hine Lag for identiske med de tilsva- 

 rende Lag ved Høgberget, saa meget mere som den graa 

 Sparagmit paa de to Steder ser fuldstændig ens ud. At den 

 graa Sparagmit længer nede ved Skjærbækken viser svagt 

 faldende Lag, kan ikke benyttes som nogen Indvending, da 

 selve Kalkens Stilling ved denne Bæk inde i en Bugt af den 

 graa Sparagmit, viser, at disse Lag maa være stærkt bøiede, 

 deres Fald altsaa meget foranderlig (se Profilet pag. 184). I 1880 

 lykKedes det mig nu strax vestenfor Skjærbækken at paavise 

 alle de ved Høgberget forekommende Lag lige fra den røde 

 Sparagmit til og med den over den sorte Skifer kommende dolo- 

 raitførende Kvartsit med glindsende Skifere. Før jeg imid- 

 lertid gaar over til at betragte disse lagttagelser, vil jeg kor- 

 telig omtale, hvorledes Forholdet er længer nede ved Skjær- 

 bækken, Bd. 20 pag. 41. 



Ved denne Bæks Udløb i Fæmundselven staar en grønlig 

 Lerskifer i tynde krusede Lag med enkelte tykkere Sand- 

 stenlag indimellem. Efter Forholdet ved Høgberget at dømme 

 skulde man vente at træife den graa Sparagmit strax oven- 

 for; men gaar man opover langs Bækken, ser man Skiferen 

 følge Skraaningen opad i mange Bøininger og Bugter til 

 Tegn yjaa, at Skiferens Underlag, den røde Sparagmit, hæver 

 sig, eftersom man kommer vestover. Først oppåa Fjeldfladen, 

 hvor Myren begynder, dukker den graa Sparagmit op. Videre 

 frem er Terrænet meget dækket indtil et godt Stykke oven- 

 for det øverste Tilløb ; her sees først, som L. Meinich nævner, 

 graa Sparagmit i tilsyneladende svagt faldende Lag, hvorpaa 

 denne atter dukker frem paa flere Steder opover, indtil man 

 endelig naar Kalken. Lignende Forhold iagtager man ved en 

 liden Bæk i den nordøstre Skraaning af Rømundfjeld; en gul- 

 gråa Lerskifer med enkelte Sandstenlag sees her temmelig 

 høit oppe i Aasen i tildels vredne Lag, og derover kommer 

 graa Sparagmit. Løse Blokke af denne Bergart finder man 

 desuden i stor Mængde overalt i Nordheldningen af Fj eldet. 

 Hvis den af mig fremsatte Anskuelse er rigtig, tyder alle 

 disse lagtagelser, som ovenfor nævnt, paa, at den røde Spa- 



