﻿Sparagrait-Kvarts-Fj eldet i Hamar Stift. 189 



Kvitvolakvartsetagen dannes for en stor Del af sandsten- 

 artede og kvartsitartede Bergarter af Kvarts med Feldspat; 

 Farven er almindelig lys graalig, men undertiden lys violet 

 til rødlig. Desuden optræder alle mulige Ændringer af Kvarts- 

 skifere, talkholdige Kvartsskifere og glindsende Skifere; begge 

 de førstnævnte indeholder som oftest Feldspat. Den talkhol- 

 dige Bergart er undertiden udviklet som en rød Sparagmit; 

 saaledes sees rødlig talkholdig Sparagmitskifer iRømundfjeld,- 

 og Høgbergets røde Sparagmit er talkholdig. Et godt Stykke 

 op i Lagrækken kommer en mægtig krystallinsk Kalksandsten, 

 som er af en bvid eller svag rødlig Farve og ofte har tynde 

 graa Skiferlameller ind imellem ; den er paavist paa begge 

 Sider af Fj eldpartiet mellem Engerdalen og Fæmundselven og 

 (af Meinich) i Rømundfj eldet. En lignende Bergart, men af 

 ringere Mægtighed optræder østenfor lille Engers] øen. 



Anm. Til min store Forundring fortæller L. Meinich i Bd. 

 25 pag. 21 nederst, at jeg har stillet den mægtige Kalksand- 

 sten, som optræder ved Kværnbækken i Engerdalen, sammen 

 med Høgbergets Ortokerkalk. Hvorledes han er kommen til 

 det Resultat, fatter jeg ikke, da jeg netop har benyttet Kalk- 

 sandstenen som en ledende Bergart for det yngre Kvartsfj eld, 

 som danner Fjeldpartiet mellem Engerdalen og Fæmundselven. 

 Som man vil se af Bd. 20 pag. 95 og følgende samt pag. 112 

 har jeg uden videre gaaet ud fra, at Kværnbækkens Kalk- 

 sandsten er identisk med den Kalksandsten, jeg har paavist 

 længere mod Syd baade paa Østsiden og paa Vestsiden af det 

 nævnte Fjeldparti; de ligner hinanden ogsaa saavel i Mæg- 

 ( tighed som i Udseende. Side 95 omhandler jeg først Fore- 

 komsten ved Sensjøviken og lille og store Ormkaasbækken 

 og kommer der til det Resultat — øverst pag. 96 — , at 

 Kalksandstenen maa »indtage et meget høiere Niveau end 

 Ortokerkalken«. Nedenfor paa denne Side nævner jeg, at 

 Kalksandstenens Bund paa Østsiden af Fj eldet hæ ver sig 

 fra Lekjønaaen af nordover, saa at man nordenfor G-ammel- 

 sæter ikke iagtager den i Fjeldskraaningen mod Dalen, hvor- 

 for man længer mod Nord bør vente at finde det ældre Fjeld, 

 »Høgbergets Bergarter«, stikke frem, og jeg fremkommer saa 

 med den Antagelse, »at den i Bergkampen (Messeltkampen) 

 staaende Blaakvarts bør stilles sammen med den graa Spa- 

 ragmit«. Dette finder jeg ogsaa bekræftet ved at betragte 



