﻿Sparagmit-Kvarts-Fj eldet i Hamar Stift. 191 



denfor, saa ser jeg ingen Grund til at forlade den af mig 

 fremsatte Anskuelse, at man begge Steder har at gjøre med 

 de samme Lag. L. Meinichs egne lagtagelser synes ogsaa at 

 vise det; i Messeltdalen Syd for Bergesætrene saa han nem- 

 lig mange store Blokke af Kalksandsten, hvoraf følger, at 

 den maa staa der i jSfærheden, skjønt han ikke fandt den i 

 fast Fjeld, da Grunden overalt var dækket. Men er min 

 Antagelse rigtig, bør Kalksandstenen først kunne træde op 

 øverst i Messeltdalen i en Høide af 720 m eller saa. Ved 

 Kværnbækken har den desuden en ganske svag Heldning 

 nordover. Jeg iagtog her saaledes Str. 15° 0. F. 12° V. og 

 Str. 45° 0. F. 20° NV.; tager man i Gjennemsnit Str. 30° 0. 

 F. 12° NV., vil Lagene dog faa en Heldning mod N. af hele 

 6°. Dette svage Fald er desuden tilstrækkeligt til at bringe 

 Kalksandstenens Hængende, som dannes af Kvartskifer og 

 ved Kværnbækken ligger 760 m. o. H., ned til 5G0 m. ved 

 den 1900 m. nordligere Kvanbæk oller saa dybt, at Kalksand- 

 stenen ikke bør vise sig i det af denne Bæk blottede Snit i 

 Fjeldmassen. Ved Kvanbækken finder man virkelig alene 

 Kvartskifere i svagt faldende Lag. 



Med Hensyn til Kalksandstenen under Kvitvola antog jeg 

 tidligere, at den var yngre end den ved Kværnbækken, da 

 de svage Fald, dette Fjeldparti overalt viser, Bd 20 pag. 99, 

 .syntes at forbyde enhver Tanke paa en Forrykning. Afstan- 

 dene her oppe paa Fjeldet er imidlertid temmelig store; jeg 

 finder saaledes, at der i Gjennemsnit alene behøves en Heldning 

 af 8° mod 0. for at bringe Kalksandstenen under Kvitvola, 

 1000 m. 0. H., ned til den ovenfor beregnede Høide af 560 m. 

 ved Kvanbækken, da denne ligger omtrent 3 km. østligere, 

 og mærkelig nok viser Kvartskiferen nederst paa sidste Sted 

 Str. 30° V. F. 8—10° 0. Jeg er derfor nu tilbøielig til at 

 antage, at de ovennævnte Kalksandstene staar i direkte For- 

 bindelse med hinanden, saameget mere som L. Meinich har paa- 

 vist en fuldstændig Overensstemmelse i deres kemiske Sam- 

 mensætning. Jeg tænker mig, at Kalksandstenen i denne 

 Del af Fjeldet ligesom under Tverfjeldet, se L. Meinich Bd. 26 

 Prof. VII danner en temmelig flad Skaal; men at denne her 

 helder svagt mod 0. og N. saa at dens ene Side viser sig 

 dybt ned i Skraaningen mod Engerdalen, medens den anden 

 træder frem oppe paa Fjeldfladen. Til Belysning heraf følger 



