﻿Sparagmit-Kvarts-Fj eldet i Hamar Stift. 199 



Strækninger — Kalken fra Brumundkampen i Vang og fra 

 Høgberget er saaledes ikke meget forskjellige — ; da nu 

 Eltaakalken ikke ligner Ortokerkalken, saa antager jeg, at 

 denne Ulighed maa være tilstrækkelig til at afgjøre, at de 

 ikke kan høre sammen. 



L. Meinich antager, Bd. 26 pag. 29, at Eltaakalken nær- 

 mest bør stilles sammen med den yngre Kalksandsten i Kvit- 

 volaetagen, skjønt han selv indrømmer, at de ikke ligner hin- 

 anden. Mørk Kalkskifer og marmorartede Lag finder man 

 saaledes ikke i den sidste, og selve Kalksandstenen i de to 

 Formationer er af forskjelligt Udseende. Den yngre Kalk- 

 sandsten er hvid eller svag rødlig og har almindelig Skifer- 

 lameller paa Lagfladerne ; hertil ser man ikke noget Spor hos 

 den graalige Eltaakalksandsten. Efter L. Meinichs Analyser 

 synes desuden Kvitvolaetagens Kalksandsten at have en me- 

 get ensartet Sammensætning; Prøver nordlig fra Kvitvola og 

 Engerdalen og sydlig fra Tverfjeld viser sig alle som tem- 

 melig kalkfattige Kalksandstene eller rettere kalkholdige 

 Kvartssandstene med kun ringe Spor til Magnesia. Ved Elt- 

 aaen optræder derimod en marmorartet Dolomit, som indehol- 

 der hele 33,7 pCt. kulsur Magnesia. Det synes mig derfor 

 lidet sandsynligt, at disse Kalkstene hører sammen ; da Eltaa- 

 kalken heller ikke kan stilles sammen med Ortokerkalken, har 

 man for Øieblikket intet andet Valg end, som ovenfor gjort, 

 at henføre den til den graa Sparagmitetage. 



Som njdig omtalt kommer Eltaakalkens Liggende tilsyne 

 ved Høgaasensæter og Opsætbækken ; længere mod Syd ser 

 man intet til Kalken hverken i Varlien eller Tryssilfjeld. Det 

 ligger da nær for Haanden at antage, at man i disse Egne 

 ialfald nede i Daludskjæringerne maa træÆe ældre Fjeld, 

 lagtagelserne synes ogsaa at bekræfte dette. I det dybe 

 Indsnit mellem Varlien og Tryssilfjeld finder man saaledes 

 længst mod Vest ved Svesæter nede i Brøas Leie steiltstaa- 

 ende bøiede Lag af graablaa Sandsten med Skifer; fremdeles 

 graa og rød Lerskifer, ogsaa i tilsyneladende steile Lag stry- 

 gende 0— V, baade i Dalen søndenfor Sæteren og nordenfor i 

 Skraaningen af Varlien Mod Øst langs med Hundsilbækken 

 optræder gulgråa Lerskifer, graa grov sparagmitisk Sandsten 

 og graalig Kvartssandsten med Kaolinpunkter vexlende med 

 hverandre i bøiede og tildels steile Lag; de første Bergarter 



