﻿202 O E. Schiøtz. 



rimeligst, saaledes som jeg har gjort Bd. 20, at henføre Var- 

 lien og Tryssilfjeld til Kvitvolaetagen, saameget mere som 

 deres Bergarter, Kaolinsandsten og kvartsitisk Sandsten eller 

 Kvartsit efter, hvad før er anført, antagelig maa være afvi- 

 gende leiet over den gråa Sparagmitetage. L. Meinich kom- 

 mer ogsaa til det Resultat, at disse Fjelde hører til Kvitvola- 

 etagen; men da han stiller Eltaakalken sammen med den 

 yngre Kalksandsten, antager han, at de dannes af den yngste 

 Afdeling af denne Etage, medens jeg derimod efter ovenstaa- 

 ende henfører dem til den ældste. 



Vi har nu igjen at betragte Fjeldstrækningen søndenfor 

 Skarven. Den røde Sparagmit blev ovenfor, pag. 194, fulgt 

 lige til Toppen af Bjørbækaasen; i dennes vestre Skraaning 

 optræder andre Bergarter, som jeg antager maa henføres til 

 den graa Sparagmitetage. Øverst oppe i Lien mod Osdalen 

 saaes nemlig en grønlig Sandsten med iliggende Flag af rød 

 Skifer; længere ned kom en graa-grønlig Kvartsit og styg 

 graa Sparagmit. I selve Dalbunden ved Osa var alt dækket,| 

 og i den vestre Skraaning stak det faste Fjeld frem førstj 

 høit oppe; jeg traf paa styg grønlig Skifer med Kvarts ogj 

 større Stykkker af Feldspat, blaalig Kvartsit og graa Spa- 

 ragmit. 



Den øverste Del af Børvæggen, som hæver sig lige opj 

 fra Osdalen, dannes af en lys graalig Kvartsit og graa spa-j 

 ragmitisk Sandsten med lys Feldspat, Fald antagelig mere 

 eller mindre steilt mod Vest. I Toppen strax nordenfor op- 

 træder en meget fedtglindsende Kvartsit, som tildels lignerl 

 Blaakvarts, og samme Slags Bergarter syntes ogsaa at staa 

 i den nordlige Ryg af Børvæggen ; Lagningen var ogsaa her 

 temmelig utydelig ; men Faldet var rimeligvis steilt mod VNV. 

 Disse sidste Bergarter ligner fuldstændig dem, man finder i 

 Skarven; jeg antager derfor nu, at hele Børvæggen ligesom 

 Skarven bør regnes til den graa Sparagmitetage og ikke, som 

 jeg antydede i min tidligere Af handling, til Kvitvolakvarts- 

 etagen. 



Den graa Sparagmit strækker sig antagelig længere mod 

 Vest og danner selve Fj eldgrunden paa Plataaet vestenfor 

 Børvæggen; herhen hører maaske den mørke sandstenartede 

 Skifer og stygge graa Sparagmit, som optræder østlig under 

 My rfj eldet og ved Gransjøen under Storhøiden, paa sidste 



