﻿L>04 O. E. Schiøtz. 



Det yngre Fjeld udbreder sig videre mod Syd med af- 

 tagende Mægtighed over store og lille Byringen, Skjælberget 

 og Graafjeldet. Forholdene sydligt under store Byringen 

 ligner meget dem, man møder ved Varlien; Sandsten og grøn- 

 lig Skifer finder man nemlig saavel nede ved Storbækken som 

 oppe ved Sæteren af samme Navn i steile og tildols bøiede 

 Lag med Fald almindelig nordover, og i Skraaningen ned 

 mod Slemma træder rød Skifer frem med steilt Fald mod Øst. 

 Lignende steile Fald, mod NV, iagtog jeg i 1872 nede paa 

 Fjeldfiaden østenfor lille Byringen i en graalig Sandsten. 

 Medens saaledes Lagene i Dalbunden er bøiede og reiste op, 

 er Lagstillingen i Høiden forholdsvis urokket; paa store By- 

 ringen er Faldet i den sydlige Del temmelig svagt mod N 

 og i Vestsiden omkring 80° mod S ; paa lille Byringen falder 

 Lagene mod VSV og V og paa Skjælberget som paa Graa- 

 fj eldet svagt vestover. Desuden træfFer man paa Toppen af 

 Skjælberget fuldstændig lignende Bergarter som i det norden- 

 for liggende Byringen, nemlig graalig Sparagmit med rødlig 

 Feldspat og derover graalig hornstenartet Kvartsit; i store 

 Byringen, som er meget høiere, kommer derpaa en lysegraa 

 styg kalkholdig Sandsten, 7 m. mægtig, og saa lys graalig 

 kvartsitisk Sandsten med Feldspatpunkter; de sidste Berg- 

 arter finder man igjen paa lille Byringen. Disse Kalksand- 

 stene maa, antager jeg, ligesom Myrfj eldets stilles sammen 

 med Kvitvolaetagens Kalksandsten. Deres Udseende taler 

 ogsaa herfor; de er nemlig nærmest at betragte som kalk- 

 holdige Kvartssandstene, og saadanne Lag ser man hyppig i 

 den yngre Kaiksandsten. Den aftagende Mægtighed. Berg- 

 arten viser i disse Egne, 15 m. paa Myrfjeldet og 7 m. paa 

 Byringen, antyder, at KalKsandstenen tyndes ud mod Vest. 



Det yngre Kvartsfjeld blev ovenfor fulgt Flenaaen ned- 

 over til Storsjøen; langs med denne strækker det sig videre 

 mod Syd. Mellem Flenøen og Nyvarpmoen iagtog jeg nemlig, 

 talkholdig Kvartsskifer paa flere Steder. 



Søndenfor Nyvarpmoen kommer imidlertid pludselig Øié- 

 gneis, der antagelig danner Grundlaget for de. nærmest lig- 

 gende Fjeldstrækninger indtil forbi Andraa; i Hvitebjer- 

 get SO for dette Sted finder man nemlig atter Øjegneis. 

 Søndenfor Andraa møder man Graniten, som strækker sig 

 herfra sydover til Diset, hvor man, som tidligere nævnt, atter 



