﻿294 D. C. Danielssen og J. Koren. 



Echinus Alexandria), n. sp. 

 Tab. Ill & IV. Fig. 7— 16. 



Skallet (Perisoma) er nedtrykt, 45 mm, liøit, 86 mm. i Dia- 

 meter. Peripherien (Ambitus) er lidt femkantet med stumpe Kan- 

 ter. Mundmembranen (Actinostoma) er 23 mm. i Diameter, tyk 

 og tæt besat med Pedicellarier. Skallets Plader ere ikke meget 

 høie, men temmelig brede. 



Interambulacralpladerne bære en stor primær Tuberkel, der 

 rager op fra en svag ringförmig Fordybning, hvis K,and er om- 

 given af 6 — 7 secundære Knuder, Tab. III, Fig. 9 a. Paa den 

 primære Tuberkels ydre Side (den nærmest Ambulacralporerne) 

 er der paa de fleste Plader, naar undtages de nærmest Mund- 

 membranen og Analfeltet, 4 temmelig store secundære Tuberkler, 

 Fig. 9 b, der staa uregelmæssigt, og paa dens indre Side en lig- 

 nende. Fig. 9 c. Im^llem disse secundære Tuberkler gruppere 

 sig mange större og mindre Miliartuberkler. De primære Tuberk- 

 ler, der ere størst paa Peripherien og aftage i Størrelse mod begge 

 Ender, danne en regelmæssig Længderække, Fig. 9. 



Ambulacralpladerne bære ligeledes en primær Tuberkel, der 

 dog er langt mindre end den paa Interambulacralpladerne, er 

 stillet i en Længderække og aftager saa betydelig i Størrelse mod 

 Analfeltet, at den paa de øverste Plader har neppe Omfanget af 

 en liden sekundær Tuberkel, Fig. 9 d. Der er dog enkelte Am- 

 bulacralplader, hvor de primære Tuberkler mangle ganske. Til 

 Siderne af den primære Tuberkel sees en og to secundære Tu- 

 berkler, en paa den udvendige og to paa den indvendige Side; 

 men heller ikke dette er konstant ; imellem de secundære Tuberk- 

 ler findes mange, uregelmæssig stillede Miliartuberkler, Fig. 9. 



De sekundære Tuberkler, saavel paa Ambulacral- som Inter- 

 ambulacralpladerne, ere i det Hele større og ordne sig mere i 

 Rækker under Peripherien, end over denne. 



Ambulacralporerne ere i Regelen stillede i 3 lidt paaskraa 

 gaaende Rækker, — kun undtagelsesvis er der 4, Fig. 9 e. 



De primære Pigge ere paa Interambulacralpladerne længst, 



'■') Arten er benævnet efter den berømte amerikanske Professor Alexander 

 Agassiz. 



