222 



DET BIOLOGISKE SELSKAB. 



ogsaa fandt enkelte tuberkler 



Hvad først og fremst betændelsesteorien angaar saa har jeg 

 aldrig fundet bevis for at betændelsestilstande i nyren spiller 

 nogensom helst rolle for cystenyrens genese. I mit materiale har 

 jeg alene 2 gange fundet sikre betændelser. Det ene av disse 

 tilfælde vedrører den ene søster i den av Peter Bull beskrevne 

 cystenyreslegt, men her var nyrene saa gjennemsat av pyone- 

 frotiske foci, at en indgaaende histologisk bearbeidelse av mate- 

 rialet av denne grund maatte indstilles. I det andet tilfælde 

 dreiet det sig om et tilfældig fund av cystenyrer hos en voksen 

 mand, som døde av en generei akut tuberkulose, og hvor jeg 



m i nyrene. 



Jeg har dog mange gange fundet 

 rundceller i nyrene, ofte ordnet paa 

 saadan maate at billedet i høi grad 

 har mindet om betændelsesfoci. Men 

 i alle disse tilfælde har jeg kunnet 

 overbevise mig om, at rundcellerne 

 ikke har hat det ringeste med betæn- 

 delsestilstande at gjøre, men at de 

 har beroet paa utviklingsanomalier. 

 Som bekjendt har Busse i 1904 

 utkastet den tanke, at de rundceller 

 med kromatinrike kjerner, som man av og til træffer i cyste- 

 nyren, kanske beror paa en foreliggende utviklingsanomali. 

 Han henviser paa en ikke fuldstændig klar maate til de kim- 

 centrer som findes i den embryonale nyres neogene zone. Hvad 

 cellerne i disse „kimcentrer" angaar saa er deres epiteliale 

 natur hævet over enhver tvil. De celler derimot som jeg har 

 fundet i mit materiale findes i det lakse stroma oftest som smaa 

 grupper eller flekker av rundceller ikke ulikt de rundcellede foci 

 ved betændelser. (fig. 1.) Ved at forfølge disse celler systematisk 

 gjennem hele mit materiale viser det sig at de dels findes som 

 saadanne smaa cellegrupper, men dels ogsaa i slike masser, 

 at billederne nærmest minder om lymfoid væv, et uttryk som 



Fig. 1. 



