254 P- A. ØYEN. 



at der paa maalestedet laa igjen en forholdsvis stor dødbræ 

 foran den egentlige brækant. 



Fra mærket (vardekors 1908) 1 til nærmeste iskant maaltes 

 36,6 m. Derpaa maaltes i samme sigtelinjes retning et isbelte 

 af 32,5 m. bredde. Og videre i samme retning var der mel- 

 lem dette isbelte og den egentlige brækant et isfrit belte af 19 m. 

 bredde. Det nævnte tynde isbelte har tidligere været helt sam- 

 menhængende med den egentlige isbræ. Forrige aar var af- 

 standen fra mærke til brækant 45 m. Om vi her regner med 

 den samlede afstand fra mærke til brækant, 88,1 ni., saa faar 

 vi altsaa, at denne bræ 1909—1910 har trukket sig hele 43,1 m. 

 tilbage. Dette vil jo sammenlignet med en helt ordinær tilbage- 

 rykning være for meget, idet den store tilbageskriden i dette 

 tilfælde skyldes en paa grund af overfladeforholdene særdeles 

 betydelig mægtighedsformindskning af bræen, som derpaa paa 

 grund av de topografiske forhold har faaet sit udslag i en til- 

 syneladende stor tilbagerykken. 



Storjuvbræ. 



Denne bræ eftermaaltes 2& / 8 . 



Afstanden fra Varden til bræen maaltes 24,8 m. Ifjor var 

 her afstanden 31,3 m. Denne bræ har saaledes 1909 — -1910 

 skredet 6.5 m. frem. 



Foran brækanten laa fra vinteren igjen en snestripe, hvis 

 bredde var 4 m. 



Heimre Illaabræ. 



Denne bræ eftermaaltes 28 / 8 . 



Afstanden fra varden til brækanten maaltes 112 m. Ifjor 

 var her afstanden 111,7 m. Denne bræ har saaledes 1909 — 1910 

 af taget 0,3 m. 



Der laa iaar lidt sne fra vinteren igjen foran denne bræ ; 

 nemlig en stripe af ca. 2 m. bredde. 



1 Øyen: Bræmaaling i Norge 1909, pag. 379. 



