BRÆMAALING I NORGE 1910. 257 



nær bræporten har skredet lidt frem, har den samtidig i nord- 

 ostlig retning herfor, ved den gamle varde, gaaet noget tilbage; 

 men ingen av disse forandringer svarer i størrelse til de ovenfor 

 omtalte forandringer i forholdene foran bræen, hvorfor vistnok 

 disse maa have sin grund i den aarlige fremstøds- og tilbage- 

 ryknings-tilstand i bræen og i de indirekte tilsvarende fluvio- 

 glaciale forhold. 



I det hele er forholdene ved denne bræ meget lærerige til 

 sammenligning med en række gamle glaciale afleiringer. Thi 

 ligesom jeg ved en tidligere anledning x har antydet som den 

 rimelige forklaring til den betydelige grottedannelse ved denne 

 bræ de forholdsvis smaa og vekslende forandringer, saaledes har 

 man vel ogsaa i disse nærmest at søge forklaringen til den 

 eiendommelige „Kames"-dannelse paa dette sted. Et billede af 

 denne bræer vedføiet (Planche VIII) efter fotografi sommeren 1903. 



Leirbræ. 



Denne bræ eftermaaltes 26 / 8 . 



Om de her siden ifjor stedfundne forandringer skriver Ole 

 Vole: du husker, at vi ifjor 5,8 m. fra bræen paa en 2 m. høi, 

 rødliggraa blok hyggede en liden varde af to stene; disse stene 

 fandtes ikke, og den rødliggraa blok laa nu 14,3 m. fra bræen, 

 der altsaa maa have havt et fremstod. Derimod fandt han 

 mærkeblokken med paastaaende varde helt uforstyrret og i 

 orden. 



Afstanden fra mærket til brækanten maaltes iaar 29,3 m. 

 Ifjor var her afstanden 29,0 m. Denne bræ har saaledes 1909 — 

 1910 aftaget 0,3 m. 



Sandelvbræ. 



Denne bræ eftermaaltes 23 / s . 



Der maaltes efter tre forskjellige linjer, ovensstemmende med 

 de tidligere angivne «x', cx" og gy 2 . 



1 Naturen 1910, pag. 191. 



2 Øyen: Bidrag til vore bræegnes glacialgeologi, pag. 344. 



Nyt Mag. f. Naturv. LI. III. 1913. . 17 



