BRÆMAAN1NG I NORGE 1910. 259 



Ifjor maaltes her 43,6 m. Denne bræ har saaledes 1909 — 1910 

 af taget 0,2 m. 



For her at afmærke maalelinjens retning opsattes 21,8 m. 

 fra mærkevarden en sigtevarde. 



Den nedre spids af bræen var iaar ganske tynd og tildels 

 dækket af grus og sten. Den gav indtryk af at være i sterkt 

 aftagende, men som vi ovenfor har seet maa dette gjøre sig 

 sterkere gjældende med hensyn til overfladeafsmeltningen end 

 med hensyn til længdedalsafsmeltningen. 



Skagastølsbræ. 



Denne bræ eftermaaltes 24 / 8 . 



Alle maal udgaar iaar fra en liden varde, som reistes lige 

 ind til den store vardeblok, altsaa svarende til skjæringspunktet 

 for II og III (fig. 23) 1 . Fra dette punkt maaltes til brækanten 

 i en vifte, og idet man ser mod bræen har man fra venstre til 

 høire afstandene 6,5 m., 8,3 m., 10,0 m. og 14,2 m. De to 

 sidstnævnte maal træffer brækanten netop paa hver sin side af 

 en i mundingen 2,3 m. bred bræspalte, der gaar 11,2 m. ind i 

 bræen. Der fandtes ingen sne langs bræens kant. Ifjor blev 

 denne bræ ikke eftermaalt, men derimod i 1908, da afstanden 

 mellem vardeblok og brækant langs retning III var 4,8 m. 

 Denne bræ har saaledes 1908 — 1910 af taget 3,5 m. 



Ringsbræ. 



Denne bræ eftermaaltes 25 /s- 



Maaleretningen her er meget grei 2 , og der var ingen sne 

 langs kanten. Fra mærket (X) maaltes afstanden til brækanten 

 90 m. Afstanden maaltes her ifjor 85,0 m. Denne bræ har 

 saaledes 1909-1910 aftaget 5,0 m. 



1 Øyen: Bidrag til vore bræegnes glacialgeologi, pag. 359. 



2 — Bræmaaling i Norge 1909, pag. 390. 



