298 0. BERNER. 



farvning og dens resultater. Han henviser kun til sine gamle 

 figurer. 



Golgis metode blev nemlig faa aar efter i Ramön y Cajals 

 hænder det vigtigste angrepsvaaben mot Gerlachs og Golgis 

 lære om det kontinuerlige netverk. Ramön y Cajal, som fortrinsvis 

 anvendte metoden paa ganske unge individer, fandt altid frie 

 ender saavel av dendriter som av neunten og aldrig noget net- 

 verk. Til det samme resultat kom Kölliker, v. Gehuchten, 

 Lenhossék, Retzius og nær sagt alle undersøkere, og ikke bare 

 idet de betjente sig av Golgis metode, men ogsaa efteråt Ehrlichs 

 metylenblaatmetode i 1884 var indført i tekniken. Idet Waldeyer 

 støttet sig til alle disse samstemmige undersøkelser var det at 

 han i 1891 formulerte neuronlæren (fig. 3). 



Til at begynde med gik neuronlæren sin seirsgang like 

 velvillig mottat av anatomer som av klinikere og patologiske 

 anatomer. Men det skulde ikke vare saa længe inden oppo- 

 sitionen kom ! Og indvendingerne mot neuronlæren hænger 

 sammen med de tekniske fremskridt. 



Til og med utgangen av 80-aarene maa vi si, at forskningen 

 paa centralnervesystemets omraade var av rent anatomisk art 

 forsaavidt som spørsmaalene indtil da udelukkende dreiet sig 

 om morfologiske ting som samhørigheten av ganglicellen og 

 aksecylinderen osv. Med den stadig økende interesse for studiet 

 av cellenes bygning gik ogsaa den mikroskopiske anatomi paa 

 centralnervesystemets omraade i 90-aarene mere og mere over 

 i cytologisk retning og bragte flere interessante ting for dagen, 

 bl. a. Nissels tigroidsubstans og neurofibrillerne. 



Vistnok hadde man ogsaa tidligere hat sin opmerksomhet 

 henvendt paa protoplasmastrukturen, og allerede i 1871 hadde 

 Max Schultze hævdet tilstedeværelsen av fibriller saavel i akse- 

 cylinderen som i gangliecellen og dendriterne, og Fridtjof Nansen 

 har jo pragtfulde billeder av dem, men klart paavist blev de først 

 da Kupfer lærte at farve dem med syrefuchsin. Fuld fart i 

 studiet av neurofibrillerne kom der først efteiat ungareren Apathy 



