236 Landphysikus Schierbeck. 



Ligeledes er det sikkert, at både »turnips« og »bortfeldske roer« 

 med stor fordel kan dyrkes pä Island til kvægfoder og således 

 bøde meget på fodermangel i de år, hvor vedholdende regnveir 

 gør det vanskeligt at bjerge tilstrækkeligt meget hø til den lange 

 vinter. 



For nu efter bedste evne at fremme havedyrkningen på Island, 

 er en del mænd, som har blik for denne sags betydning her i landet, 

 trådte sammen til dannelsen af det islandske haveselskab, der stif- 

 tedes i foråret 1885. Kontingentet som medlem er sat meget lavt, 

 nemlig 20 kr. en gang for alle eller 1 kr. årlig. Som medlemmer 

 optages også udlændinge, som på en eller anden made måtte have 

 lyst til at støtte havevæsenets fremgang på Island. Selskabets 

 første bestræbelser går ud på at forskaffe medlemmerne godt frø 

 af de arter og afarter af planter, om hvilke erfaringen har vist, 

 at de bedst kunne trives på Island. Vanskeligheden ved at for- 

 skaffe sig godt havefrø på Island må nemlig anses for en af de 

 første hindringer for havedyrkningens udvikling her; thi intet 

 svækker mere interessen og lysten til havebrug end gentagne feil- 

 slagninger af høsten. Tillige vil haveselskabet søge at udbrede 

 kundskab om de dyrkningsmåder af planterne, som erfaringen her 

 pä stedet har vist at være de hensigtsmæssigste på Island. 



Forinden jeg nu går over til at omtale selve forsøgene, skal 

 jeg tillade mig at forudskikke et par bemærkninger om det is- 

 landske klima som betingelse for plantelivet her. 



Uagtet Island, i forhold til sin geografiske beliggenhed, høit 

 imod nord (Reykjavik ligger på 64° 9' n. b.), må siges i det hele 

 taget at have et mildt klima, idet den årlige middelvarme for 

 Reykjavik omtrentlig er den samme som f. eks. for Moskov, der 

 ligger på 55° 45' n. br. og omtrent en grad mildere end for St. 

 Petersborg på omtrentlig 60° n. br., og en grad koldere end for 

 Christiania også omtrentlig på 60° n. b., så må klimaet på Island 

 dog alligevel betegnes som temmelig ugunstigt for plantelivet. At 

 en lokalitets årlige middeltemperatur aldeles ikke kan benyttes 

 som målestok for plantelivets mangfoldighed og kraft sammesteds, 

 ses let ved en sammenligning mellem f. eks. Reykjavik og Thrond- 

 hjem. Disse 2 byer, af hvilke Throndhjem ganske vist ligger lidt 

 sydligere end Reykjavik, nemlig på 63° 26' n. b., har på lidt nær 

 ganske den samme årlige middeltemperatur af omtrent -f- 3 l /a ° R- 

 Men medens ikke blot mange slags skovtræer voxer udmærket 

 godt ved Throndhjem, men også flere æblesorter der modnes godt,. 



