254 Landphysikus Schierbeck. 



som kålrabiplanterne. Turnipsdyrkniugen fortjener at nå en 

 stor udbredning på Island. 



Også den bortfeldske roe kan med stor fordel dyrkes på 

 Island og anvendes såvel i husholdningen som også til kvæg- 

 foder. I sommeren 1885 avlede jeg på 19 Q-alen jord 90 Pund 

 bortfeldske roer. De bortfeldske roer bør såes på blivestedet 

 og må ikke stå for tæt. 



En særdeles velsmagende roe er Teltoiver roen. Jeg har 

 dyrket den af tysk frø (fra prof. Schübeier), som lykkedes 

 meget godt. Roerne blev 6" lange og 2" i gennemsnit. 



Brassica oleracea boirytis cauliflora. Blomkål. Blomkålen kan 

 i ikke altfor dårlige somre give et meget godt udbytte på 

 Island. Hovedet er hvidt og fast og kan nå en ret betydelig 

 størrelse. Det er dog ikke hvert år, at blomkålen kan nå at 

 komme til udvikling på Island; ikke så ganske sjelden kommer 

 frosten for tidlig; dog skal man ikke altfor tidlig opgive håbet 

 om noget udbytte i en sådan sommer, eftersom blomkålen kan 

 tåle 4 à 5° frost i et par nætter og dog udvikle sig noget igen 

 ovenpå, hvis der kommer mildere veir igen i nogen tid, således 

 som tilfældet var 1885. 



Brassica Oleracea acephala. Grønkål. Grönkålen trives ganske 

 godt; dog bliver den langtfra så stor i bladene og så tyk i 

 stammen som f. eks. i Danmark. I min have har den ikke 

 ganske overvintret, men holdt sig grøn og frisk til noget efter 

 jul, da den så er død bort ; det er dog mulig at den har over- 

 vintret på andre steder af Island. 



Brassica oleracea capitata obovata. Spidskål. 



» » » bullata. Savoikål. Spidskål fra Sten- 



kjær i Norge (prof. Schübeier), har, sået i bænk og udplantet, 

 givet ret gode småhoveder. Det samme gjælder om savoikålen. 

 I gode somre vil velvalgte sorter af spidskål, f. eks. Tom 

 Thumb, eler. ifølge prof. Schübeier, er en meget tidlig sort, 

 vistnok kunne give ret godt resultat; men jeg tvivler meget 

 om, at dyrkningen af hovedkål i det hele taget vil lykkes 

 på Island efter nogen større målestok; dette gælder endnu 

 mere om 



Brassica oleracea capitata alba. Hvidkål og 



» » » rubra. Rødkål. Disse 2 sorter har 



jeg forsøgt i de bedste afarter fra prof. Schübeier, og anvendt 

 alle kunstens regler på dem, idet de har været såede i varm 



