260 Landphysikus Schierbeck. 



Af den såkaldte Staudegruppe vil der uden al tvivl være en 

 ikke ringe mængde, som kan trives på Island. Mine forsøg med 

 »Stauderne« er endnu ikke så vidt fremskredne, at jeg kan udtale 

 mig om, hvilke af dem der kan overvintre og blomstre på Island. 

 Dog har det allerede vist sig, at flere, f. eks. Polemonium virgi- 

 nicum og Hesperis tristis overvintrer og blomstrer godt her, selv 

 i dårlige somre. Viola odorata har overvintret på friland uden 

 dække, men den har endnu ikke blomstret. 



Denne gang må jeg derfor indskrænke mig til at meddele 

 resultaterne af nogle forsøg med blomsterplanter på friland, som 

 jeg, efter opfordring fra prof. Schübeier, har udført på Island, for 

 at komme efter, hvilke blomsterplanter der kan trives på Island 

 og på hvilken tid de blomstrer her. I plantegeografisk henseende 

 vil det være af ikke ringe interesse at kunne sammenligne den 

 kultiverede flora ved Reykjavik med den tilsvarende i Norge, hvor 

 nordgrændsen for en stor del af disse planter er bekendt. For de arter 

 af blomsterplanterne, hvor nordgrændsen i Norge er mig bekendt 

 fra prof. Schübelers »vækstlivet i Norge« eller gennem andre 

 meddelelser, har jeg anført denne grændse i hele grader ved hver 

 enkelt plante. Hvis man deraf skulde tage anledning til at sam- 

 menligne Reykjavik på 64° n. b. med Norge på 70° n. b., så må 

 jeg anse en sådan sammenligning for altfor forhastet. De to sidste 

 somre, i hvilke forsøgene med blomsterplanterne er gjorte, har 

 været så uheldige som vel tænkeligt. Der er ingen tvivl om, at 

 man i bedre somre vil få en hel del flere planter med sydligere 

 beliggende nordgrænse til at blomstre her. end tilfældet har været 

 i 1884 og 85. Desuden må jeg gøre udtrykkelig opmærksom på, 

 at disse forsøg alle er udførte på friland, uden afbenyttelse af 

 varme eller kolde bænke; frøet er sået de angive dage på friland 

 i almindelig endnu temmelig rå havejord. De enkelte blomster- 

 planter, som jeg, for fornøielses skyld, har sået i potter eller bænk, 

 er her ikke medregnede, eller det vil idetmindste udtrykkelig blive 

 angivet, at en anden behandliugsmåde har været anvendt. Hvis 

 prof. Schübeier finder nogle store Lacuner hist og her, hvor enkelte 

 arter med alle afarter ganske mangler i min beretning, medens 

 han har sendt frø af dem til mig, må jeg bede ham erindre, at 

 forsøgene er udførte af privat mand i hans fritid, uden nogen 

 understøttelse, hverken af brugbar arbeidskraft eller af penge, så 

 at den største omhyggelighed og bekostning, uagtet al anstrængelse 

 og god vilje fra min side, ikke altid har været mulig. Da jeg 



