Beretning om plantekultur pa Island. 271 



gregorianske kalender, mellem den 5. og 11. august. Den ovenfor 

 citerede betingelse: »dersom der var korn at fa kjøbt på Thorness 

 thing«, hvoraf gildets afholdelse for en del var gort afhængig, må 

 da snarere opfattes som rettet mod den raulighed, at kornet ikke 

 var nået til modenhed pa et så tidligt tidspunkt af sommeren, end 

 at udtrykke tvivl, om man overhovedet kunde få et sådant forråd 

 af korn at købe på den tid, da gildet skulde afholdes. Det må 

 rigtignok betragtes som overordentlig gunstig, hvis byggen skulde 

 være bleven moden i begyndeisen af august dengang, medens den 

 nu først bliver moden i slutningen af august eller begyndeisen af 

 september; hos mig i 1883 blev den, som ovenfor angivet, moden 

 den 6. september; men det er ikke let at tænke sig hvad slags 

 korn det da ellers skulde være; hvis man vilde antage, at det har 

 været marehalm (elymus arenarius), så bliver forståelsen ikke bedre 

 derved, eftersom denne plante først blomstrer her på Island i slut- 

 ningen af juli. 



Ifølge angivelse af prof. Schübeier*), skal byggen i Norge 

 under visse forhold og i meget gunstige somre kunne blive moden 

 ji 8 — 9 uger fra udsæd til høst, så at, om det end lyder usand- 

 synligt, at byggen dengang jevnlig skulde være bleven moden ca. 

 3 uger tidligere end nu, så kan det på ingen made betegnes som 

 en umulighed, men kunde maske tyde på at Island dengang har 

 havt et noget mildere klima end nu, skøndt en sådan antagelse, 

 om et væsentlig forandret klima på Island indenlor den historiske 

 tid, iøvrigt selv hviler på temmelig svage fødder. 



Et andet sted i sagaerne, hvor lignende, aldrig svigtende korn- 

 marker, nævnes, er i Vigaghims saga kap. 7, hvor det hedder: »det 

 var en ager, som kaldtes »Vitazgjafi«, fordi den altid bar korn.« 

 Det er interessant at finde en sådan god kornmark som Vitazgjafi 

 omtalt, liggende på Nordlandet, ikke langt fra det nuværende Akreyri ; 

 med de anskuelser om temperaturen omkring Akreyri, som jeg ovenfor 

 har fremsat, kan det ikke undre os at finde en sådan mark omtalt på 

 nordlandet, hvis den overhovedet findes på Island. Hos prof. Schü- 

 beier**) finder jeg anført, at byg også blev modent på nordlandet 1761. 



*) Om bygavlen på Island se forøvrigt »Norges væxtrige« af Schübeier, 

 Christiania 1885, Pag. 296 o. s. v. og endvidere ■ »Island« von Konrad 

 Maurer. München 1874, § 2. 



p *) Prof. Schübeier angiver i sin N. V. p. 297 som kilde: »Einfaldir ban- 

 kar um Akuryrkin, eöur hvörn veg Mn kynne ad nyju aö infærast å 

 Islandi. Kaupmannahöfn 1771. Formåli til Lesarans. P. 5. 



