Beretning om plantekultur på Island. 273 



Fagopyrum. Boghvede. 



Af boghvede har jeg forsøgt følgende sorter, hvoraf prof. 

 "Schübeier har sendt mig frø: 



Fagopyrum esculentum modnes i Norge til 70° n. br. 



— tatarieum — » — » 69° — • 



— ro tuu datum — » — » 68° — 



— emarginatum — » — » 69° — 

 Forsøget med boghvede blev gjort i 1883; frøet blev sået den 



r.27. mai, spirede den 10. og 11. juni. esculentum blomstrede den 

 18. juli, rotundatum den 20., tatarieum den 24. juli, emarginatum 

 holdt sig i det hele taget noget bagefter de andre sorter og blomst- 

 rede også noget senere. Midt i august, da planterne ellers stod 

 meget godt og enkelte korn var bleven næsten modne, især af 

 esculentum, fandt jeg dem en morgen ganske sorte og itupidskede 

 på bladene. Dette samme var ligeledes tilfældet med flere andre 

 planter den dag, f. esk. kartoflernes og flere pilearters unge skud. 

 Jeg antager, at navnlig en kold blæst, som førte en mængde salt 

 med sig fra søen, har ødelagt planterne. Som eksempel på, hvad 

 blæsten her i den retning kan præstere, skal jeg her nævne, at 

 huse og vinduer, efter en sådan storm, er ganske overtrukne med 

 et lag af saltkrystaller, at våndet i en regnmåler, som står ca. 

 300 alen fra søen, adskilt fra denne ved flere høie huse, kan få 

 en saltagtig smag og være forurenset med en stor del sand og 

 pulveriserede muslingskaller. Ihvorvel at boghveden således ikke 

 blev moden her i 1883, kan man dog ikke deraf slutte, at den 

 ikke skulde egne sig til dyrkning på flere steder her i landet og 

 det var ønskeligt, om der blev gort flere forsøg i den retning. 



Vicia. Vikke. 



Af vikker har her været forsøgt forskellige sorter, som alle 

 fulgtes godt ad; de blev såede 27. mai, spirede den 14. og 15. juni 

 blev henimod 1 alen høie og blomstrede alle i slutningen af juli; 

 men bælgene blev kun 1 god tomme lange, intet frø blev modent. 

 Hvis det blev almindeligt på Island, at dyrke f. eks. byg til grøn- 

 staldfoder for køer eller til at gemme som surhø, vilde det maske 

 her, ligesom flere steder i udlandet, vise sig hensigtsmæssig, at 

 blande udsæden med vikker, hvorved der dannes en fyldigere 

 undervækst på marken. 



Nyt Magazin f. Naturr. XXX. III. 18 



