32 L. Meinicli. 



dorliggende ældre sparagmit- og kvartsbergarter. Ved Skjærbæk- 

 ken er ortokerkalkens mægtighed omtrent 35 fod; ved Høgberget 

 synes den at være noget større, dog er mægtigheden beiler ikke 

 ber synderlig stor, for ortokerkalk og skifere tilsammen neppe 

 meget over 100 fod. 



Mægtigbeden af de ældre lagede bergarter, som ligger over 

 den røde sparagmit, kan i dette felt bestemmes med tildels endog 

 temmelig stor nøiagtigbed. Formationen kan deles i tre afde- 

 linger : 



1) kvartsit med glindsende lerskifer umiddelbar over den røde 

 sparagmit; 



2) kalksandsten med lerskifere og mindre lag af dolomit, hvor- 

 paa over denne kommer 



3) kvartsit og kvartsandsten, dannende de bøieste fjeldtoppe. 



Ved Snerta kommer en glindsende lerskifer lige over den 

 røde sparagmit, derover kommer, videre mod øst, kvartsiter lige 

 til KvitvoTa, bvor kalksandsten træder frem i østskraaningen. 

 Her er terrænet for overdækket til at paalidelige mægtigbeds- 

 bestemmelser kan faaes, hvorimod man ved Skjærbækken i E,ød- 

 mundfjeld kan faa nogle lidt mere paalidelige saadanne. Ved 

 Skjærbækkens nedre løb, omtrent 1750 fod over bavet, baves en 

 glindsende lerskifer, lig Snertaskiferen, i svævende lagstilling; 

 2720 fod over bavet bolder kvartsiten endnu ved, og ved 2800 

 fod over bavet staar kalksandsten. 



Her faaes saaledes en mægtigbed af denne underste etage af 

 970 — 1050 fod. Mægtigbeden af kalksandstenen ved Kvernbusroa 

 er af br. 0. Scbiøtz funden at være 460 fod. I østre Lekjendal 

 staar kalksandsten fra 2005 f. o. b. til 2620 f. o. b., men da den 

 lige fra 2200 f. o. b. bar et svagt fald mod øst, saa at man paa 

 lange stykker følger de samme lag, naar man gaar dalen opover 

 mod vest, saa kan mægtigbeden ber ikke regnes bøiere end i 

 Kvernbusroa. 



I vestre Lekjendal følges kalksandstensformationen i svæ- 

 vende lag fra 2800 til 3150 fod over bavet, eller 350 fod, bvor- 

 paa alt er bedækket. Mægtigbeden af denne etage er saaledes 

 fra mindst 350 til 460 fod. 



Mægtigbeden af den øverste kvartsetage sees bedst i tver- 

 profil VII, nemlig i de svagt beldende lag i Tverfjeldet. Paa 



