Nogle Nikkelforekomster paa Ringeriget. 43 



Langdals og alle Skaugs Gruber ligge langs efter Heiden af 

 en i den ovenomtalte Hovedretning — altsaa omtrent N. ög S. — 

 gaaende Fjeldryg, der ca. 50 M. søndenfor nedre Grube falder 

 ligesaa steilt af mod Syd som den gjør mod Nord ved Langdals 

 Grube. 



(jjælde (jruben. 



D(^nne Grube ligger i Gaarden Gjældes Havnegang omtrent 

 1 Km. i SV. fra Jernbanestationen Ask. Magnetkisen, som in- 

 deholder omtrent 3 pCt. Ni & Co., forekom først kun som lm- 

 prægnation i Skifer og dannede i denne smaa ved Siden af hin- 

 anden liggende Nyrer. Ved den, ved første Bearbeidelse af 

 Skjærpet — lidt udenfor Midten af den nuværende Grube — fo- 

 retagne Afsynkning viste Imprægnationen sig rigere mod Dybet 

 end den havde vist sig at være i Dagen. Ved Indbrydningen til 

 Synken fra NO. fandtes Imprægnationen i Førstningen kun nogle 

 Cm. raægtig, men tiltagende mod Synken. Ved fortsat Strosse- 

 drift fra Synken mod SV. kom man — ved ca. 5 M. under Da- 

 gen — paa Gabbro, der lier sj'nes at stikke mod Dybet, medens 

 den synes at fortsætte sydover i samme Heide. Gabbroen er af 

 noget lysere Farve end den ved Langdal og Skaug forokommende, 

 og er imprægneret med Magnetkis, og er fra Skiferen adskilt 

 ved en Slet eller Kløft med indtil 10 Cm. Mægtighed, hvilken 

 Kløft paa enkelte Steder er udfyldt af drøi Magnetkis og forre- 

 sten af Grus, hvoraf en Del mere eller mindre oplest Svovelkis. 



Over Dagen fra Grubeaabningen mod Syd .sees fremdeles 

 mellem Skiferen nyreformig Kisimprægnation, som dog allerede 

 ca. 20 M fra Grubeaabningen taber sig. Skikternes Retning er 

 N. 50" 0. Faldet lodret. 



Skifterskikternes Falbaandskarakter viser sig altsaa i samme 

 Retning som den, efter hvilken Gabbroen synes at fortsætte, me- 

 dens den mod NO. bliver borte i meget kort Afstand fra det 

 Sted, hvor Gabbroen synes at stikke mod Dybet. 



