Fra den norske Nordhavsexpedition. 49 



stre, og er bunden saavel paa Ryg- som Bugsiden ved et 

 Mesenterium til Kropsvæggen. Svælgets Vægge ere tykke 

 og dannes af et indre Epithellag (Slimhud), der er tykt, 

 bestaar af et Lag lange Cylinderceller, Fig. 7, a, der 

 paa den indadvendte Ende synes at være forsynede med 

 Cilier. Denne Slimhud gjør dybe, regelmæssige Indsynknin- 

 ger, Fig. 7, b, b, i det tilgrændsende fibrillære, meget kjerne- 

 rige Bindevæv, Fig. 7, c, saaledes nemlig, at derved frem- 

 kommer ringförmige Fordybninger, hvilke give Spiserøret paa 

 dets ydre Flade et ringet Udseende, noget lig en Trachea 

 hos de høiere Dyr, Fig. 6, c. I Bunden af Slimhudindsynk- 

 ningerne er Epithellaget tykkere end paa Siderne. Til dette 

 fibrillære Bindevæv fæster sig udåd Muskelhuden, der bestaar 

 af Længdemuskler, Fig. 7, d, der ere de inderste, samt Ring- 

 muskler, Fig. 7, e, der ere tykkere end hine. Saavel Længde- 

 som Ringmusklerne anastomosere med hinanden indbyrdes. 

 Spiserøret gaar nu over i en bredere Del af Tarmrøret, Fig. 

 6, c, som paa venstre Side gjør et Par Bøininger, gaar saa 

 lidt til Høire, Fig. 6, d, løber derpaa horizontalt bag til 

 Kropshulhedens forreste Trediedel, Fig. 6, e, bøier sig fortil 

 langs venstre Side, i en Længde af 12 mm.. Fig. 6, f, hvor 

 den ved en Bøining løber lidt paa Skråa over til høire Side, 

 hvorved den første Tverslynge opstaar, Fig. 6, g; her gjør 

 den en let Bøining, løber saa horizontalt langs høire Side til 

 omtrent Midten af Kropshulheden, Fig 6, h, hvor den dan- 

 ner en anseformig Bøining, Fig. 6, i, idet den gaar over til 

 venstre Side, hvorved den 2den Tverslynge fremkommer. Fig. 

 6, k. Alt hvad der af Tarmrøret ligger foran den ansefor- 

 mige Bøining og lige til Mundaabningen, kalder Lacaze-Du- 

 thiers Buccaldelen hos Bonellia viridis, idet han ikke som 

 Schraarda differentsierer Mundhulhed og Spiserør fra det øv- 

 rige Tarmrør. I anatomisk-histologisk Henseende er Tarm- 

 røret fra Svælget til den anden Tverslynge ikke væsentlig 

 forskjellig fra Spiserøret; det er noget videre og Væggene 

 noget tyndere. Den anden Tverslynge gjør, naar den er kom- 

 men over til Venstre, en Bøining og løber saa over til Høire, 

 hvorved 3die Tverslynge opstaar. Fig. 6, 1; her danner den 

 en stor Anse for at gaa stærkt paaskraa over til Venstre : 

 den 4de Tverslynge, Fig. 6, n, hvor den bliver noget sma- 

 lere og bøier sig atter for at komme over paa høire Side, 



Nyt Magazin f. Naturv. XXVI. I. 4 



