50 D. C. Danielssen og J. Koren. 



hvorved den 5te Tverslynge, Fig. 6, o, dannes. De 4 sidste 

 Tverslynger svare til Lacaze-DutMers Leverdel hos Bonellia 

 viridis. De ere i anatomisk-histologisk Henseende noget for- 

 skjellige fra det øvrige Tarmrør, idet Væggene ere tyndere; 

 Epithellagets (Slimhudens) Indsynkninger i Bindevævet ere 

 ikke saa dybe og staa heller ikke saa tæt i hinanden, og 

 foruden de almindelige Cylinderceller som i Spiserøret, fin- 

 des der i Epithel et en stor Mængde pæreformige encellede 

 Kjertler, Fig. 11, (Leverceller), der svare fuldkommen til 

 Tarmkjertlerne hos Bonellien. Disse Kjertler ligge tildels i 

 Grrupper, der kunne sees med en stærk Loupe igjennem Tarm- 

 væggen. Fig. 6, k, 1, m, o. Naar den 5te Tverslynge har 

 naaet hen til høire Side, bliver den meget smalere; Tarm- 

 røret løber nu i flere Bøininger skråa fortil under de tidli- 

 gere omtalte paatvers gaaende Slynger, lige henimod den 

 første Tverslynge. Paa denne Strækning gjør den en Mang- 

 foldighed af smaa Circumvolutioner, Fig. 6, p, p. Nu bøier 

 den sig hen mod venstre Side, hvor den gjør en Bøining for 

 at løbe langs denne i en horizontal Retning mod Kropshul- 

 hedens hagerste Trediedel, Fig. 6, q, q, hvor den danner en 

 Slynge, Fig. 6, r, for i samme horizontale Retning at gaa 

 fortil imod Midten af Kropshulheden, Fig. 6, s; her skraar 

 den over mod høire Side under de øvrige Tarmslynger ; den 

 bøier sig nu i en skråa Retning mod Midtlinien af Krops- 

 hulheden, Fig. 6, t, og gjør atter en Mængde Circumvolu- 

 tioner, indtil den gaar over i en paaskraa løbende Rectum, 

 Fig. 6, u, der først udvider sig lidt, men bliver saa smalere, idet 

 den munder ud i Kloaken. Fra den 5te Tverslynge og ind- 

 til Analaabningen, der svarer til den Del hos Bonellia viri- 

 dis, som Lacaze-Duthiers har kaldet Analdelen, — har Tarntf- 

 røret den samme Bygning, som tidligere er angivet for d&å 

 Del, der strækker sig fra Spiserøret til 2den Tverslynge, og 

 er følgelig uden noget Kjertelapparat. Langs Tarmrørets 

 Bugflade, især paa den forreste Del, sees et Bindevævsbaandc 

 hvortil B ugm es enteriet er fæstet, og hvori et Blodkar iagtr 

 tåges; paa den hagerste Del er dette Bindevævsbaand tynt- 

 de-ce. Det synes paa enkelte Steder at stramme Tarmen saaiE- 

 ledes, at dennes Bugflade bliver foldet; men det er kun paa 

 et Par Slynger, at saa er Tilfældet. Bugmesenteriet bestaa'r 

 af «n stor Mængde smalere og bredere Bindevævstraadel, 



