28 L. Meinich. 



Den geologiske bygning af fj eldpartiet nord for Trysil- 

 fjeld er i sine hovedtræk meget simpel. Af lagede bergarter 

 optræder underst sparagmit, derpaa kvartsit og kalksand- 

 sten med underordnede lag af kalksten, dolomit og lerskifer, 

 samt øverst i denne række, og dannende de liøieste toppe, 

 dels typisk kvartsit, dels kvartsit med kaolinpnnkter, der 

 kan nærme sig mer og mindre til sandsten, — alt i fordet- 

 meste kun svagt heldende lagstilling. Hertil kommer et 

 mindre parti med ortokerkalk og siluriske skifere ved Høg- 

 berget, samt ortokerkalken ved Skjærbækken i nordskraanin- 

 gen af Rødmundfjeld og i nordvestskraaningen af Skarven. 

 Fra Lille Engerdalen, langs Store Engersøen og videre syd- 

 over efter Trysilelven staar granit i østsiden af dalskraa- 

 ningen; dette kan Letragtes som det normale forhold for gra- 

 nitens optræden i disse egne, og sees i tverprofil XI samt i 

 den østlige del af profil V. Ved Trysil fjeld træder grani- 

 ten ogsaa over paa vestsiden af dalen dannende foden for 

 dette fjeld samt Varlien. Nogle mindre gange af grønsten 

 og grønstenporfyr er observerede gjennemsættende graniten. 



Af før nævnte lagede bergarter kommer typisk sparag- 

 mit tilsyne kun i det nordvestligste hjørne af her omhandlede 

 felt, nemlig vest og nordvest for Høgberget. De dels typiske 

 dels mer og mindre sandstenagtige kvartsiter, som ligger un- 

 der og over kalksandstenen, kan efter udseendet neppe ad- 

 skilles fra hverandre. Derimod danner kalksandstenen over 

 vide strækninger et ypperligt ledende lag ved sin store og 

 tildels sammenhængende udbredelse og ved sit karakteristi- 

 ske udseende. Fra Kvitvolas top kan den forfølges sydover, 

 syd for Bjørnskaret, ved Kvansbækken, i østre Lekjendal og 

 langs foden af Tverfjeld, hvorpaa den følgende fj eldets byg- 

 ning, svinger mod vest og fremtræder tydeligst i Ormkaas- 

 bækken og vestre Lekjendal. 



I de søndenfor liggende fjelde, Klingervola, Sensjøfj el- 

 dene og Bratfjeld, er kalksandsten ikke funden, hvorimod 

 den atter optræder længer i vest i Rødmundfjeld, hvor jeg 

 forrige aar fandt den omtrent 2900 f. over havet. Langs Elt- 

 aaen findes atter kalk- og kalksandsten; dette parti er meget 

 overdækket, og det lader sig neppe gjøre ved direkte profil- 

 observationer at bestemme pladsen for denne Eltaa-kalk i 

 forhold de nordenfor vidt udbredte kalksandstene, der baade 



